Pyhä Raamattu

Pyhä Raamattu, yleisesti myös Raamattu sekä evankelis-luterilaisen kirkon käyttämissä yhteyksissä myös vanha kirkkoraamattu on Raamatun suomennos, joka otettiin käyttöön kokonaisuudessaan vuonna 1938. Tämä raamatunkäännös on käytössä paikoittain nykyäänkin ja se on tekijänoikeuksista vapautettu teos. 

Kirkkohistorian professori Simo Heinisen mukaan Mikael Agricolan käännöstyön jälki näkyi vielä vuoden 1938 Raamatussa. Rovasti ja kirjailija Risto Santala kirjoittaa vuoden 1938 käännöksestä: ”Edellisen Kirkkoraamattumme kielellinen ja merkitysopillinen taso ovat olleet niin kovaa luokkaa, että sitä voitaneen pitää yhtenä maailman parhaista käännöksistä.”

Historia 
Käännöksen tekeminen kesti 80 vuotta ja sen aikana myös osa käännökseen kohdistuneista vaatimuksista ja tavoitteista muuttui. Käännöskomitea asetettiin Johan Mauritz Nordenstamin johtaman Suomen senaatin päätöksellä 11. huhtikuuta 1861. Komitean puheenjohtaja oli professori Gabriel Geitlin ja siihen kuului arvovaltaisia jäseniä, kuten professori A. W. Ingman. Tarkoituksena oli käyttää apuna Ingmanin aikaisempaa, Koetusraamattu 1859 -nimistä käännöstä ja tehdä muutokset Raamatun alkutekstin pohjalta. Komitean saamat ohjeet olivat kuitenkin epämääräiset sekä työtavoista oltiin erimielisiä. Vanhan testamentin käännösehdotus valmistui, mutta ei saanut kirkolliskokouksen hyväksyntää. Komitea hajaantui vuonna 1886, kun kirkolliskokous hylkäsi ehdotuksen.

Kirkolliskokous asetti samana vuonna uuden raamatunkäännöskomitean, joka keskittyi lähinnä Uuden testamentin kääntämiseen. Tärkeät välityöt olivat vuoden 1906 evankeliumisuomennos sekä vuoden 1913 Uuden testamentin väliaikainen suomennos. Käännöksen pohjana käytettiin kreikankielistä alkutekstiä. Lopullisen ehdotuksen laati vuosina 1920–1930 neljän hengen komitea: A. F. Puukko, Aug. F. Peltonen, Juho Mannermaa ja Otto Manninen. Tarkoituksena oli saada raamatunkäännöstyö lopulta valmiiksi. Tärkeänä pidettiin vanhan Raamatussa käytetyn kielen suurempaa huomioon ottamista ja kieliasun yhtenäistämistä. Monista raamattukieltä kahlinneista vieraista piirteistä päästiin lopulta eroon. Pohjateksteinä olivat sekä Vanhan että Uuden testamentin osalta tieteellisesti toimitetut laitokset. Tunnettua kuitenkin on, että komitean työn kantavana periaatteena oli:

Evankelis-luterilaisessa kirkossa 

Se hyväksyttiin virallisesti Suomen evankelis-luterilaisen kirkon raamatunkäännökseksi XI yleisessä kirkolliskokouksessa vuonna 1933 (Vanha testamentti) ja XII yleisessä kirkolliskokouksessa vuonna 1938 (Uusi testamentti). Käännös korvasi vuodelta 1776 peräisin olleen suomennoksen luterilaisessa kirkossa. Uusi kirkkoraamattu korvasi luterilaisessa kirkossa vanhan käännöksen virallisessa käytössä vuonna 1992 eli se ehti toimia tuoreimpana käännöksenä 54 vuotta.

Käyttö ja suosio tänään 
Ristin Voitto -lehden tekemän tutkimuksen mukaan suurin osa Suomen helluntaiherätyksen työntekijöistä käyttää vuoden 1938 käännöstä eniten henkilökohtaisessa raamatuntutkistelussa, opetuksessa tai evankelioinnissa. Se on säilyttänyt ykkösaseman kaikissa tutkimuksen osa-alueissa. Mielipiteensä antoi 490 vastaajaa. Helluntailaiset eivät tutkimuksen perusteella ole innostuneet käännöskäytön yhdenmukaistamisesta herätysliiketasolla.

Katso myös 

 Luettelo Raamatun henkilöistä
 Luettelo Raamatun kirjoista
 Raamatun aikajana
 Raamatusta puhuttua

Lähteet

Aiheesta muualla 
Pyhä Raamattu verkossa
 Pyhä Raamattu
Pyhä Raamattu Jehovan Todistajien suomenkielinen Uuden maailman käännös
 
 Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokouksen vuosina 1933 ja 1938 käyttöön ottama suomennos
 Raamattu.uskonkirjat.net: Useita Raamatun eri käännöksiä myös alkukielillä ja rinnakkain, tarkka raamattuhaku
 Kustannusosakeyhtiö Koivuniemen Raamattuhaku
 Finbible  Suomalaiset Raamatunkäännökset 1933/38, 1776 1642 apokryfikirjoineen, Se Wsi Testamentti 1548 ja Vanha Testamentti 1552.
 Codex Sinaiticus British Libraryn sivuilla 
 e-Sword.net Ohjelmaan eri kielisiä raamattuja ja sanastoja

Raamatun vuoden 1933/1938 suomennos ääneen luettuna
 1933/1938 Kirkkoraamattu mp3-muodossa
 Radioraamattukoulu – Raamattu kannesta kanteen

Raamattuun perustuva taide
 Raamattu Valtion taidemuseon kokoelmissa
 Art inspired by Stories in the Bible 

Suomalaiset raamatunkäännökset
Raamattu