Radvila

Radvila (, , ), myöhemmin ja puolalaisissa asiakirjoissa myös Radziwiłł on hyvin merkittävä historiallinen liettualais-puolalainen mahtisuku. Sukunimen historia juontaa juurensa Liettuan suuriruhtinaskunnan aikaan 1400-luvulle, jolloin liettualaiseen aateliin ja suuriruhtinas Vytautiksen lähipiiriin kuuluvan Kristinas Astikasen (kuoli 1444) pojalle annettiin nimi Radvila Astikaitis (kuoli 1477). Hänen poikansa Mikalojus Radvila Vanha (kuoli 1509) oli ensimmäinen Radvilan sukunimen varsinainen kantaja. 
Periytyvän aatelisvaakunan sukuun toi ilmeisesti ensimmäisenä Kristinas Astikas, ja tämä torviaiheinen vaakuna on ollut käytössä Radviloilla sen jälkeen. Vuosina 1518 ja 1547 Radvilan (Radziwiłł) eri sukuhaaroille saatiin Liettuan ja Puolan aatelisilla harvinainen herttuan arvonimi (saksalais-roomalaiselta keisarikunnalta) ja arvostetumpi, suvun aiemman vaakuna-aiheen sisältävä kruunupäinen herttuan vaakuna. Suvun motto on: Jumala on neuvonantajamme.

Radvilain suku oli merkittävä uskonpuhdistuksen tukija ja maanomistaja Baltiassa (Liettuassa, Latviassa) ja itäisessä Keski-Euroopassa (Puola, Valko-Venäjä, Ukrainan länsiosat). Suku nousi myös yhdeksi Puola-Liettuan rikkaimmista ja poliittisesti mahtavimmista suvuista. Suvun miehet kohosivat usein Liettuan suuriruhtinaskunnan sotapäälliköiksi (hetmanni) ja esimerkiksi Liettuan Trakain tai Vilnan kaupungin tai niitä ympäröivän maakunnan johtajiksi. Mikalojus Radvila Vanhan pojanpojantytär Barbara Radziwiłł (Barbora Radvilaitė, 1520–1551) nousi jopa Puolan kuningattareksi Sigismund II:n  puolisona.

Suvun elossa olevan sukuhaaran kantaisä on Liettuan suuriruhtuinaskunnan ylihetmanni, Njasvižin palatsilinnan hallitsija Mikalojus Radvila (Mikołaj Radziwilł, 1515–1565).
 Hän kääntyi kalvinismiin ja julkaisi puolankielisen raamatunkäännöksen. Kaikki hänen poikansa kääntyivät kuitenkin katolisiksi. Heistä tunnettu oli Krzystof Radziwilł (1547–1603), joka voitti Koknesessa (Koknes, Kokenhusen, Kukenois) 1601 Carl Carlsson Gyllenhjelmin ruotsalaisjoukot. Samaan sukuun kuului varakas ja tuhlaileva Karol Stanislaw Radziwilł (1734–1790).

Suku vaikutti Puolan julkisessa elämässä vielä 2000-luvulle saakka. Esimerkiksi Puolan opetusasioista vastaavana varaministerinä (1997–2001) toimi Anna Radziwilł.

Radziwillin suvun laaja arkisto ja kirjasto liitettiin vuonna 2009 Unescon Memory of the World -rekisteriin. Kokonaisuus ei ole yhtenäinen vaan sijaitsee hajallaan Valko-Venäjällä, Liettuassa, Ukrainassa, Puolassa, Venäjällä ja Suomessa. Yli 1 200 nidettä Radziwllien kirjastosta on kuulunut vuodesta 1829 Suomen kansalliskirjaston kokoelmiin.

Tunnettuja suvun jäseniä 
(Tyttäriä ei pääsääntöisesti mainita, koska suku(nimi) ei heidän kauttaan jatkunut eikä maaomaisuus periytynyt)

Mikalojus Radvila Vanha (k. 1509/1510) (, ), ensimmäinen Radvila
 Mikalojus Radvila nuorempi (Mikołaj II Radziwiłł, 1470 – 1521/1522), sai periytyvän herttuan arvon 1518, Radvilan Goniądz-Meteliai -sukuhaaran kantaisä
 Jonas Radvila III (Jan Radziwiłł, 1492 Goniądz – 1542). Kolme tytärtä (Radvilaitė), muttei poikia, joten sukunimi sammui seuraavassa Goniądz-Meteliai-sukuhaaran sukupolvessa.
 Mikalojus Radvila III (1492 Goniądz – 1530 Varniai), katolinen Liettuan suuriruhtinaskunnan Žemaitijan alueen piispa, ei lapsia.
 Jonas Radvila I  (Jan Radziwiłł (vanhempi), 1474–1522), Njasviž-Olyka-Kletsk-sukuhaaran kantaisä (sukuhaara jatkuu yhä)
 Mikalojus Radvila Musta (, , 1515 Njasviž – 1565 Vilna), Liettuan suuriruhtinaskunnan hetmanni, ansaitsi sotamenestyksellään sukuhaaralleen herttuan (herttuattaren) periytyvän arvon, 1. Olykan ja Njasvižin herttua. Käynnisti Olykan palatsilinnan rakentamisen, joka oli tuolloisen Puolan itäosien ensimmäinen 4-kulmainen bastionilinna.
 Mikalojus Kristupas Radvila (Mikołaj Krzysztof Radziwiłł), "Orpo" (1549–1616), Njasvižin nykyisen palatsilinnan 1. vaiheen rakennuttaja ja Kristuksen ruumiin (jesuiitta)kirkon kustantaja. Oli alun perin kalvinisti, mutta kääntyi myöhemmin katoliseksi
 Jerzy Radziwiłł (Jurgis Radvila) (1556 Vilna – 1600 Rooma)
 Albert Radziwiłł (Albertas Radvila) (1558 Vilna – 1592 Krakova)
 Stanisław Radziwiłł II (Stanislovas Radvila II) (1559 Vilna – 1599 Pasawa), mm. Liettuan suuriruhtinaskunnan marsalkka (Puolan kuninkaan neuvonantaja), rakennutti suurelta osin suvun Olykan palatsin Ukrainassa
 Wojciech Radziwiłł (Vaitiekus Albertas Radvila) (1478–1519), ensimmäinen aatelistaustainen Vilnan piispa, ei lapsia.
 Jurgis Radvila (Jerzy Radziwiłł) (1480–1541), Trakain linnanherra ja Liettuan suuriruhtinaskunnan hetmanni, Dubingiai-Biržain -sukuhaaran kantaisä.
 Mikalojus Radvila Punainen (1512 Njasviž – 1584 Vilna), Liettuan suuriruhtinaskunnan hetmanni kaksi kertaa, ansaitsi sotamenestyksellään sukuhaaralleen herttuan (herttuattaren) periytyvän arvon, ensimmäinen Biržain-Dubingiain herttua
 Kristupas Radvila ("Perkūnas", Krzysztof Radziwiłł, 1547 Vilna – 1603 Łosośna), Biržain ensimmäisen linnan rakennuttaja
 Krzysztof Radziwiłł II (Kristupas Radvila II) (1585–1640)
 Janusz Radziwiłł (Jonušas Radvila) (1612–1655), Liettuan suuriruhtinaskunnan hetmanni
 Bogusław Radziwiłł (Boguslavas Radvila) (1620–1669), Dubingiai-Biržain -sukuhaaran viimeinen miesperillinen, tytär Liudvika Karolina Radvilaitė (1667–1695) meni naimisiin ja muutti toisaalle; sukuhaara ei jatkunut.
 Ona Radvilaitė
 Barbara Radziwiłł (Barbora Radvilaitė) (1520 Vilna – 1551 Krakova), Sigismund II:n 2. puoliso, Puolan kuningatar
Karol Stanisław Radziwiłł, ”Panie Kochanku” (1734–1790), merkittävä vaikuttaja Puolan kuningaskunnan loppuaikoina
Antoni Henryk Radziwiłł (1775–1833), Poznańin suurherttuakunnan (Posenin) käskynhaltija Preussin alaisuudessa, säveltäjä
Elisa Radziwiłł (1803–1834), Preussin kuningas Vilhelm I:n nuoruudenrakastettu, Antoni Henryk Radziwiłłin tytär
Anton von Radziwill (1833–1904), preussilainen kenraali, Antoni Henryk Radziwiłłin pojanpoika
Janusz Radziwiłł (1880–1967), puolalainen poliitikko
Anna Radziwiłł (1939–2009), puolalainen poliitikko ja varaministeri
Lee Radziwill (1933–2019), o.s. Bouvier, yhdysvaltalainen julkisuuden henkilö
Anthony Stanislas Radziwill (1959–1999), toimi tv- ja elokuva-alalla

Suvun tärkeimmät palatsit ja linnat 

Radvilan (Radziwiłłin) suvulla oli käytössään kymmeniä palatseja ja linnoja. Näistä osa on nykyään raunioina, kuten suvun aiempi Dubingiain linna-alue Vilnan pohjoispuolella. 1500–1600-luvuilla suvulla oli esimerkiksi Vilnassa vähintään yhdeksän palatsia.  Merkittäviä sukuhaarojen asuinpaikkoja olivat muun muassa:

Katso myös
Radzivillin kronikka

Lähteet

Aiheesta muualla 
Radvilos Palace   (ldm.lt)
Lithuanian Art Museum's Center for Cognition of Art - Radvila Palace  (ldm.lt)
Vilnan Radvilan palatsista (taidemuseo)  (roughguides.com)

 Liettuan historia
 Valko-Venäjän historia
Suvut
Puolalaiset suvut
Baltian aateli
Liettualaiset henkilöt