Sirppujoen vesistö

Sirppujoen vesistö (vesistöaluetunnus 32) on Varsinais-Suomessa pääasiassa Uudessakaupungissa ja Laitilassa sijaitseva Sirppujoen valuma-alue. Sirppujoki on 53 kilometriä pitkä joki, jonka 25 kilometriä pitkää yläjuoksua kutsutaan nimellä Malvonjoeksi ja 28 kilometriä pitkää alajuoksua Sirppujoeksi. Sirppujoki laskee Selkämeren Velhoveteen Uudessakaupungissa. Vesistön suurimpia järviä ovat Särkijärvi, Lukujärvi, Pitkäjärvi ja Kivijärvi ja suurimpia sivujokia Härinänjoki ja Kettujoki. Vesistöalueen pinta-ala on 437,76 neliökilometriä ja sen järvisyys on 1,85 %.

Maantieto 
Sirppujoen vesistöalue rajautuu pohjoisessa Ihodenjoen vesistöön, koillisessa Lapinjoen vesistöön ja etelässä Velluanjoen vesistöön. Valuma-alue kuuluu Pyhärantaan, Uuteenkaupunkiin, Laitilaan ja Euraan.

Alueen ominaispiirteenä on meren läheisyys, mikä yhdessä maankohoamisen kanssa esittelee melko nuoria järviä ja jokia. Joen suisto on jatkuvassa muutostilassa.

Kuvailua

Aluejako 
Sirppujoen vesistöalue (32) jaotellaan yhdeksään alueeseen siten, että pääuoma on kolmessa osassa (001, 002 ja 003) ja näistä on erotettu erikseen sivuhaarojen alueet (004−009). Alueiden nimet ovat
32. Sirppujoen vesistöalue
32.001 Sirppujoen alaosan alue
32.002 Sirppujoen keskiosan alue
32.003 Malvonjoen alue
32.004 Pitkäjärven - Lukujärven valuma-alue
32.005 Hankeranojan valuma-alue
32.006 Ponttoonojan valuma-alue
32.007 Ketunjoen valuma-alue
32.008 Härinänjoen valuma-alue
32.009 Niiniojan valuma-alue
Alueiden väliset suhteet ja sisältämät vesistöt esitellään seuraavassa tekstissä. Suluissa olevat luvut tarkoittavat sivujoen yhtymäkohdan etäisyyttä pääuoman suistosta sekä sivujoen valuma-alueen pinta-alaa. Nämä tiedot on poimittu Ympäristöhallinnon OIVA-tietokannasta.

Sirppujoen alaosan alue 
Myllypuro on Pitkäjärven−Lukujärven valuma-alueen (3 km, 30 km²) laskuoja, joka yhtyy Sirppujokeen Kärvälän kohdalla. Myllypuron alajuoksulla on kauan ollut mylly ja sen patoallas. Puro seuraa myös Uudenkaupungin ja Pyhärannan välistä rajaa, kun se juoksee alas kallioiselta ylängöltä, jossa sijaitsee 14 muuta järveä tai lampea. Yläjuoksulle mentäessä vastaan tulevat ensin Merilammi ja Lamminjärvi, joiden vedenpinnat ovat lähes samalla tasolla. Sitten ylitetään Pyhärannan ja Laitilan välinen raja, kun siirrytään Pitkäjärvelle, joka kuuluu myös Uudellekaupungille. Loput järvistä sijaitsevat Laitilassa. Pitkäjärvi saa vettä kolmesta lähteestä: Kärkkistensuolta, missä sijaitsee Kärkkistenjärvi, kaakossa sijaitsevasta lampareesta ja Taminanojasta, joka on Lukujärven laskuoja. Lukujärvi on alueen todellinen keskusjärvi, johon laskee eri suunnilta ojia. Etelästä laskee siihen suuri Särkijärvi, jonka kautta laskee myös Lamminjärvi. Pohjoisesta Lukujärveen laskee toinen Lamminjärvi, joka tuo myös kuivatettujen Kurijärven  ja Omitunjärven  soiden vesiä. Viimeisenä laskee lännestä Kaarnijärvi, joka on alueen neljänneksi suurin järvi ja jonka valuma-alue on näistä suurin. Kaarnijärvi on tämän osavaluma-alueen keskusjärvi, joka kerää itseensä loput vesistä. Lännestä siihen laskee kuivatetun Mustajärven ja lasketun Kullerjärven yhteiset vedet. Muut järvet laskevat pohjoisesta yhteistä laskuojaa myöten, missä Vähä-Potkio, Iso-Potkio ja Kärkölänjärvi muodostavat ketjun. Näiden väliin laskevat kuivatetut Särkijärvi ja Valijärvi .

Kulijärvi (4 km) laskee Sirppujokeen laskuojansa ainoana järvenä. 

Niinioja (7 km, 26 km²) on 9 kilometriä pitkä Korvenjärven eli Niinijärven laskuoja. Sen valuma-alueella on toinenkin järvi Sautunjärvi.

Rohijärvenoja (8 km) on Rohijärven laskuoja. Rohijärveen laskevat Rahkajärvi etelästä ja Koljolanjärvi pohjoisesta, mihin laskee vielä Lempaanjärvi pohjoisesta.

Sirppujoen keskiosan alue 
Lukkionjoen (16 km) valuma-alueella on vain kaksi järveä Lukkionjärvi ja Ahnusjärvi. Hieman ylempänä jokeen yhtyy pohjoisesta Umpurinoja (17 km), joka on Umpurinjärven laskuoja. Neljä kilometriä ylempänä jokeen yhtyy taas pohjoisesta Totojärven laskuoja (21 km).

Härinänjoki (22 km, 55 km²) on laajempi valuma-alueen laskujoki, jonka historiallinen keskusjärvi oli matala Koukkelanjärvi. Järvi on kuivatettu ja latvavojien nimistössä se näkyy erilaisina niminä. Valuma-alueen pääuomalla on kilometrin verran nimenä Helikonoja, 1,5 kilometrin verran Viikinoja, kolmen kilometrin verran Puntarinoja ja latvoilla se on neljän kilometrin verran Mäyränoja. Ojan päässä on sijainnut kuivatettu pieni Mäyräjärvi. Siniäinen laskee Härinänjokeen, Munikonjärvi ja Tuuranjärvi yhteistä laskuojaa myöten Härinänjoen yläosaan, Lampeenjärvet ja Lapejärvi myös yhteistä laskuojaa myöten Helikonojaan. Muita järviä valuma-alueella ei enää ole olemassa.

Hankeranojan (24 km, 15 km²) valuma-alueella ei ole nykyään montakaan järveä. Pieni Patajärvi  sijaitsee keskellä Hankeransuota lähellä paikkaa, missä oli 1800-luvulla jäänteitä Hankeranjärvestä. Entisen järvenpohjan läpi virtaavat vielä Kytämäjärven ja Matolammen yhteinen laskuoja.

Ponttoonojan (28 km, 19 km²) valuma-alueella ei enää löydy järviä. Suurin ja kuuluisin kuivatettu järvi oli Valkojärvi.

Sirppujoen yläosan alue eli Malvonjoen alue 
Etelästä Malvanjokeen yhtyvän Kettuojan (29 km, 47 km²) valuma-alue on laaja, mutta siihen kuuluu vain kaksi järveä Hepojärvi ja Miksjärvi.

Pohjoisesta siihen yhtyvä Pihaojan (32 km) valuma-alueella sijaitsee vain Lankjärvi. Hinnasjoki (33 km) laskee sekin pohjoisesta ja sen pitkän ojan valuma-alueella ei enää ole järviä. Seuraavat ojat ovat pieniä ja niiden järvet vähälukuisia. Kaurjärven ojan (38 km) päässä on vain Kaurjärvi, Houkonjärvenojan (43 km) päässä enää  Houkonjärvi ja lyhyen ojan (44 km) päässä  pieni Kakojärvi. 

Pahkajärvenoja (44 km) on poikkeus, sillä sen valuma-alueella Pahkajärvi, Valkkisjärvi ja latvoilla Lampsjärvi.

Malvonjoen latvoilla eli Pitkäojan päässä ovat Malijärvi ja Kivijärvi. Suurta kivijärveä voi nykyään pitää Malvonjoen eli koko Sirppujoen lähdejärvenä.

Katso myös 
 Luettelo Suomen vesistöistä
 Sirppujoen vesistön lasketut järvet
 Lapinjoen vesistö

Lähteet

Laskettujen järvien sijainnit (sij)