Valtatie 8

Valtatie 8 on Turusta Rauman, Porin, Vaasan ja Kokkolan kautta Oulun eteläpuolelle Liminkaan johtava valtatie. Tien pituus on 626 kilometriä, ja se johtaa viiden maakunnan, Varsinais-Suomen, Satakunnan, Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan sekä Pohjois-Pohjanmaan halki. Tie on koko pituudeltaan myös osa E8-tietä, joka jatkuu Limingasta edelleen Norjan Tromssaan.

Vaikka tie seuraileekin Pohjanlahden rannikkoa, näkymiä merelle ei juuri ole. Merelle näkyy kahdessa kohdassa Vaasan koillispuolella tien kulkiessa Vassorfjärdenin ja Oravaisfjärdenin rantaa Kyrönjoen suulla. Myös Kokkolassa Marinkaisten kohdalla voi nähdä meren.

Tie on suurimmalta osaltaan yksiajorataista, kaksikaistaista valtatietä. Turun ja Nousiaisten välillä, vajaan 20 kilometrin matkalla, tie on moottoritietä, samoin Vaasan eteläpuolella on yhteinen moottoritieosuus valtatien 3 ja valtatien 18 kanssa. Lisäksi Vaasan pohjoispuolella sekä Kokkolan kaupungin kohdalla on lyhyet nelikaistaiset osuudet. 

Vilkkaimmillaan valtatie 8 on Turun ja Porin välillä. Tie kuuluu Turun ja Kokkolan välillä liikenne- ja viestintäministeriön määrittämiin maanteiden pääväyliin sekä Turun ja Oulun välillä yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon.

Reitti
Valtatie 8 kulkee seuraavien maakuntien kautta: Varsinais-Suomi – Satakunta – Pohjanmaa – Keski-Pohjanmaa – Pohjois-Pohjanmaa.

Valtatie 8 kulkee seuraavien kuntien kautta: Turku – Raisio – Masku – Nousiainen – Mynämäki – Laitila – Mynämäki (uudelleen)  – Laitila (uudelleen) – Pyhäranta – Laitila (uudelleen) – Pyhäranta (uudelleen) – Rauma – Eurajoki – Pori  – Merikarvia – Kristiinankaupunki – Närpiö – Maalahti – Mustasaari – Vaasa – Mustasaari (uudelleen) – Vöyri – Uusikaarlepyy – Pedersören kunta – Kruunupyy – Kokkola  – Kalajoki – Pyhäjoki – Raahe – Siikajoki – Lumijoki – Liminka.

Taloudellinen merkitys
Valtatie 8 on yksi merkittävimpiä, ellei merkittävin, Suomen sisäisistä teistä, joka ei johda Helsinkiin. Tien varrella asuu yli 850 000 asukasta ja sijaitsee noin 400 000 työpaikkaa, neljä yliopistoa, neljä maakuntakeskusta ja seitsemän ammattikorkeakoulukeskusta. 8-tien satamien välityksellä kuljetetaan lähes puolet Suomen tuonnista ja viennistä ja sen varrella olevan teollisuuden tuotannosta yli puolet menee vientiin. Merkittävä osa Suomen energiasta tuotetaan myös 8-tien varrella.

Historia

Turun ja Oulun välinen reitti määriteltiin valtatie 8:ksi vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä, ja tien linjaus on ollut jokseenkin muuttumaton siitä asti. Tie on rakennettu uudelleen koko matkalta vähintään kertaalleen. Nykyreitin ja vuoden 1938 reitin suurimmat poikkeamat ovat tien oikaisu ohi Uudenkaarlepyyn sekä Siikajoen ja Lumijoen kautta kulkeneen reitin korvaaminen Revonlahden kautta kulkevalla reitillä.

Vuonna 2002 eurooppatie E8:n reittiä jatkettiin Torniosta Turkuun, ja koko 8-tie numeroitiin tuolloin myös E8:ksi.

Nelostien moottoritien valmistuttua Oulusta Limingan Haaransillalle asti vuonna 2003 tien 8-numerointi muuttui päättymään tähän noin 25 kilometriä Oulun eteläpuolella sijaitsevaan kiertoliittymään.

Vaasan pohjoispuolella valtatie 8 kulki Sepänkylän taajaman läpi palvellen sekä lyhyt- että pitkämatkaista liikennettä. Tien liikennemäärät olivat tien tasoon nähden suuret ja liikenneturvallisuus huono. Tiehallinto rakensi 7,3 kilometrin pituisen ohitustien nykyisen tien pohjoispuolelle. Uusi tie on kapea nelikaistainen keskikaiteellinen tie, jolla on neljä eritasoliittymää. Hankkeen kustannusarvio oli 37,9 miljoonaa euroa. Uusi tieosuus valmistui syyskuussa 2014.

Turku–Pori 

Vanhan Turun ja Porin välisen maantien eteläosa Turusta Mynämäkeen kuului Suureen Postitiehen ja pohjoisosa Pohjanlahden rantatiehen. Vuonna 1938 tie liitettiin lähes sellaisenaan osaksi valtatietä 8. Pahimpia mutkia oiottiin autoliikenteen helpottamiseksi. Lisäksi Turun pään sisääntuloväylä Satakunnantie modernisoitiin ja kestopäällystettiin. 

Vielä 1950-luvulla maantie Turusta Satakuntaan oli alkupäätään lukuun ottamatta kapea soratie, joka kulki kirkonkylien kautta. Alkuperäinen tieura oli syntynyt hevosliikennettä varten, joten se ei sopinut kovinkaan hyvin autoliikenteen käyttöön. Maantietä alettiin rakentaa uudestaan työllisyystöinä. Yhtenä suurimmista haasteista oli Valkojärven pehmeikön ylittäminen Laitilassa. Porin ja Raision välinen osuus vihittiin käyttöönsä lokakuussa 1961. 

Turun Satakunnantie osoittautui autoliikenteen laajentuessa pullonkaulaksi. Tämän johdosta valtatielle ryhdyttiin rakentamaan uutta sisääntuloväylää, joka kulkisi Pitkämäen kautta. Hanke valmistui vuonna 1963, ja tie on järjestyksessään Suomen toiseksi vanhin moottoritie. Tätä nelikaistaista osuutta jatkettiin vuonna 2004 Raision Marjamäkeen saakka. Moottoritietä jatkettiin edelleen Nousiaisiin saakka vuonna 2014 alkaneella tiehankkeella, joka valmistui vuoden 2016 loppupuolella.  Näin ollen Turun seudulle sijoittuu valtatien 8 pisin moottoritieosuus, pituudeltaan noin 19 kilometriä.

Joukkoliikenne

Valtatie 8:lla on melko hyvä kaukoliikenteen vuorotarjonta. Turusta Raumalle ajetaan arkisin noin 10-12 vuoroa suuntaansa aamusta iltaan, lauantaisin 8 ja sunnuntaisin 13. Turun ja Porin välillä kulkee suuntaansa arkisin noin 10-12, lauantaisin 8 ja sunnuntaisin 12 vuoroa. Turun ja Vaasan välillä ajetaan vain 2-4 vuoroa päivässä suuntaansa. Vaasan ja Kokkolan välillä on arkisin 6, lauantaisin 2 ja sunnuntaisin 4 vuoroa päivässä suuntaansa. Kokkolan ja Oulun välillä on arkisin 5, lauantaisin 3, ja sunnuntaisin 4 vuoroa päivässä suuntaansa. Koko valtatien 8 pituudelta kulkee molempiin suuntiin vuoden jokaisena päivänä yksi päivä- ja yksi yöpikavuoro Turun ja Oulun välillä.

Elokuusta 2022 alkaen koko valtatien matkalta ajettavia vuoroja tarjoaa Onnibus MEGA, jonka lisäksi vuoroja tarjoavat Turusta Vaasaan Onnibus Flex/Satakunnan Liikenne, Vaasasta Kokkolaan Ingves & Svanbäck, ja Kokkolasta Ouluun Oulaisten Liikenne sekä Pohjolan Matka.

Nähtävyyksiä

 Linnavuori Laitilassa
 Piilokirkko Pyhärannalla
 Vanha Rauma Unescon maailmanperintökohde
 Olkiluodon ydinvoimalaitoksen vierailukeskus Eurajoella  
 Lapinjoen silta Eurajoella; Tiehallinnon Mobilia-museon museokohde
 Lampinkosken kivisilta Ahlaisissa 
 Lankosken mylly ja museosilta Merikarvialla
 Wilhelm von Schwerinin muistomerkki Metsälässä
 Merimuseo sekä tullituvat Kristiinankaupungissa
 Kristiinankaupungin puutalokeskusta
 Kirkkotallit Närpiössä
 Vänrikki Stoolin keskus Oravaisissa
 Slagfältet eli taistelukenttä Oravaisissa
 1600-luvulla rakennettu Vaasa–Oulu-rantatie seuraa Valtatie 8:aa koko matkan Vaasasta Ouluun
 Kovjoen museorautatie Uudessakaarlepyyssä
 Kotiseutumuseo Kokkolassa
 Kuninkaankivi Himangalla
 Kalajoen Hiekkasärkät ja huvipuisto Jukupark Kalajoella
 Vanha Raahe
 Suomen Sodan muistomerkki Revonlahdella
 Liminganlahti Limingassa
 Sika-Kyöstin hauta (purettu valtatien tieltä)
 Suomen pisin viivasuora tieosuus välillä Kaskinen–Närpiö–Ylimarkku 19,365 kilometriä

Tiehankkeita

Turun ja Porin välillä valtatie 8 kuuluu ehdotettuun runkotieverkkoon. Turun seudun moottoritieosuutta lukuun ottamatta tie on tällä osuudella kaksikaistaista tietä, jolla on paljon tasoliittymiä. Tiehallinnon tavoitteena on että vuonna 2030 yhteysväli muodostuu jatkuvasta keskikaiteellisesta ohituskaistatiestä ja sen nelikaistaisista osista. Hankkeen toteutuksesta tai rahoituksesta ei ole tehty päätöstä.

Turun ja Porin välinen valtatien osuus kuuluu Liikenneviraston Vt 8 Turku-Pori -hankkeeseen, josta uusi moottoritieosuus muodostaa merkittävimmän osan. Lisäksi Nousiaisten ja Porin välillä on käynnissä useita pienempiä tienparannushankkeita, kuten liittymäjärjestelyjä, tievalaistuksen parantamista, uusia eritasoliittymiä sekä ohituskaistojen, keskisaarekkeiden ja riista-aitojen rakentamista. Hankkeet valmistuivat vuosien 2016-2017 aikana.

Porin kantakaupungin yleiskaavassa 2025 on varauduttu valtatie 8:n rakentamiseen nelikaistaiseksi Porin kaupungin alueella sekä uuteen linjaukseen Hyvelän ja Söörmarkun välillä.

Kaavoituksessa on varauduttu uuden ohikulkutien rakentamiseen Kokkolan kaupungin eteläpuolitse.

Lisäksi valtatie 8:lla on käynnissä tai suunnitteilla joitain pienempiä tiehankkeita.

Osana koko päätieverkkoa koskevia kehittämissuunnitelmia Tiehallinnon tavoitteena on, että vuonna 2025 valtatie 8 olisi nelikaistainen Turun ja Mynämäen välisellä osuudella sekä Vaasan seudulla. Lisäksi Mynämäen ja Porin välinen osuus olisi jatkuvaa ohituskaistatietä sekä osuudet Pori–Merikarvia ja Vaasa–Liminka kaksikaistaista tietä, jolla on säännöllisesti ohituskaistoja. Nämä suunnitelmat ovat kuitenkin alustavia ja edellyttäisivät vuosittain tieinvestointeihin käytettävien määrärahojen kaksinkertaistamista nykyisestä.

Lähteet 

Google Earth -tietokoneohjelma. 2007. Google.

Viitteet

Aiheesta muualla
Kasitie ry 

Siikajoen liikenne
Kokkolan liikenne
Seulonnan keskeiset artikkelit