Malmön kunta

Malmön kunta () on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Malmö.

Kunnan maapinta-ala on 156,60 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 351 749 henkeä (31.12.2021).

Malmön kunta sijaitsee Juutinrauman itärannalla lähellä Tanskan pääkaupunkia Kööpenhaminaa. Sen naapurikunnat ovat etelässä Vellingen kunta, idässä Svedalan kunta sekä koillisessa Staffanstorpin kunta ja Burlövin kunta. Osa Malmön taajamasta kuuluu myös Burlövin kuntaan.

Vuonna 2007 kunnassa oli 51,37 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 33,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.

Kuntajaon kehitys
Vuoden 1862 kunnallislait loivat pohjan Ruotsin kuntajärjestelmälle. Lait astuivat voimaan 1.1.1863, jolloin nykyisen Malmön kunnan alueella oli Malmön kaupungin lisäksi 12 pitäjää. Alueliitosten ja kuntaliitosten myötä ne yhdistettiin vuoteen 1971 tultaessa yhdeksi yksiköksi.

Vuonna 1886 Hyllien ja Fosien maalaiskuntiin perustettiin Limhamnin taajaväkinen yhdyskunta. Toinen taajaväkinen yhdyskunta Sofielund (tai Sofielundshusen) perustettiin vuonna 1896 Västra Skrävlingen maalaiskuntaan. Se lakkautettiin vuonna 1911, jolloin koko maalaiskunta liitettiin Malmön kaupunkiin. Koko Hyllien maalaiskunta ja osa Fosien maalaiskunnasta muodostivat vuosina 1906–1914 Limhamnin kauppalan, joka liitettiin kaupunkiin vuonna 1919. Vuonna 1919 Fosien maalaiskuntaan perustettiin Fosien taajaväkinen yhdyskunta, ja vuonna 1931 koko maalaiskunta liitettiin Malmöhön. Yksi liitos tapahtui vielä vuonna 1935, jolloin Husien maalaiskunta liitettiin kaupunkiin.

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kaksi "suurkuntaa":
 Oxie (Glostorp, Lockarp ja Oxie)
 Bunkeflo (Bunkeflo, Tygelsjö ja Västra Klagstorp)
Lisäksi Malmön kaupunkiin liitettiin Södra Sallerupin maalaiskunta. Oxien maalaiskunta liitettiin Malmöhön vuonna 1967. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja muodostettiin nykyinen Malmön kunta yhdistämällä aiempi Malmön kaupunki ja Bunkeflon maalaiskunta.

Malmö on kuitenkin yksi niistä Ruotsin kunnista, jotka 1980-luvulta lähtien ovat kutsuneet itseään mieluummin kaupungeiksi kuin kunniksi.

Vuonna 1862 Malmö päätti jäädä Malmöhusin läänin maakäräjäkunnan ulkopuolelle, ja Malmön kunta liittyi osaksi nykyistä Skånen läänin maakäräjäkuntaa vasta vuonna 1999. Sitä ennen Malmö huolehti itse maakäräjäkunnille kuuluvista tehtävistä, joita ovat esimerkiksi paikallisliikenne ja terveydenhoito.

Vaakuna
Malmön vaakunasta on olemassa pelkän vaakunakilven sisältävä ja koristeellisempi versio.

Väestö

Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.

Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 678 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.

Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 12,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 163 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.

Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 167 219 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 21 000 kruunua.

Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:  
 0–17-vuotiaat: 19,5 %
 18–64-vuotiaat: 65,0 %
 65 vuotta täyttäneet: 15,5 %

Yleisimmät syntymämaat
Vuoden 2019 lopussa Malmön kunnassa oli 344 166 asukasta, joista 225 843 oli Ruotsissa syntyneitä.

  (11 799)
  (7 970)
  (7 564) 
  (7 384) 
  (6 840)
  (6 425)
  (4 351)
  (4 174)
  (2 570)
  (2 476)
  (2 078)
  (1 547)

Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.

Taajamat

Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 99,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 420 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Malmön taajamassa on 280 415 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Burlövin kuntaan. Vintrien taajaman nimenä on joskus ollut myös Bunkeflo.

Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
 Kristineberg (nimenä ollut myös Oxie Station)
 Käglinge
 Klagshamn (ja sen osana ollut Norra Klagshamn)
 Tullstorp

Luettelossa mainituista taajamista Kristineberg ja Käglinge ovat sittemmin kasvaneet yhteen Oxien ja Tullstorp Malmön taajaman kanssa. Klagshamn on jaettu Norra Klagshamniksi ja Södra Klagshamniksi, joista edeltävä on nykyään kasvanut yhteen Bunkeflostrandin taajaman kanssa ja jälkimmäinen muodostaa edelleen oman taajaman.

Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
 Krumby
 Lockarp
 Pile-Tygelsjö
 Slättäng

Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
 Fårabäck
 Skumparp
 Toarp
 Vintrie
 Västra Klagstorp

Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Malmön kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
 Malmö Östra (31 valtuutettua)
 Malmö Västra (30 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Malmön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.

Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
 Bunkeflon piiri 
 Eriksfältin piiri 
 Fosien piiri 
 Husien piiri 
 Hyllien piiri 
 Kirsebergin piiri 
 Kulladalin piiri 
 Limhamnin piiri 
 Malmön Sankt Johanneksen piiri (Malmö Sankt Johannes distrikt) 
 Malmön Sankt Paulin piiri (Malmö Sankt Pauli distrikt) 
 Malmön Sankt Petrin piiri (Malmö Sankt Petri distrikt) 
 Möllevångenin piiri 
 Oxien piiri 
 Slottsstadenin piiri 
 Sofielundin piiri 
 Södra Sallerupin piiri 
 Tygelsjön piiri 
 Västra Klagstorpin piiri 
 Västra Skrävlingen piiri

Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
 Malmö S:t Petri
 Slottsstaden
 Kirseberg
 Malmö S:t Pauli
 Malmö S:t Johannes
 Möllevången-Sofielund
 Limhamn
 Fosie
 Västra Skrävlinge
 Husie och Södra Sallerup
 Oxie
 Hyllie
 Eriksfält
 Kulladal
 Bunkeflo
 Tygelsjö-Västra Klagstorp

Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
 Bastorp*
 Bunkeflo
 Eriksfält
 Fosie
 Glostorp*
 Husie
 Hyllie
 Kirseberg
 Kulladal
 Limhamn
 Lockarp*
 Malmö garnisonsförsamling* (Kronprinsens husarregemente)
 Malmö hospitalsförsamling*
 Malmö Karoli* (Caroli, Malmö tyska)
 Malmö katolska
 Malmö mosaiska
 Malmö Sankt Johannes
 Malmö Sankt Pauli
 Malmö Sankt Petri (Sankt Petri)
 Malmö slottsförsamling*
 Malmö övra*
 Möllevången
 Oxie
 Slottsstaden
 Sofielund
 Södra Sallerup (Sallerup)
 Tygelsjö
 Västra Klagstorp (Klagstorp)
 Västra Skrävlinge (Skrävlinge)

Kirkot

Kaupunginosat

Malmön kunta on vuodesta 1996 lähtien jaettu kaupunginosiin (ruots. stadsdel), jotka puolestaan on jaettu 134 osa-alueeseen (ruots. delområde). Jokaista kaupunginosaa johtaa poliittinen lautakunta eli kaupunginosavaltuusto, jossa on 11 edustajaa. Valtuustojen poliittinen jakauma vastaa kunnanvaltuuston poliittista jakaumaa. Jokaisessa kaupunginosassa puolestaan on myös kansalaiskonttori (ruots. medborgarkontor).

Vanhan aluejaon mukaiset 10 kaupunginosaa olivat:
 Centrum
 Södra Innerstaden
 Västra Innerstaden
 Limhamn-Bunkeflo
 Hyllie
 Fosie
 Oxie
 Rosengård
 Husie
 Kirseberg

Seuraavassa on galleria kartoista, joissa näkyvät kunkin kaupunginosan osa-alueet. Kartat kuvaavat vuoden 2009 tilannetta.

Vuoden 2013 alusta lähtien Malmössä on viisi kaupunginaluetta (ruots. stadsområde), joista jokainen on muodostettu yhdistämällä kaksi aiempaa kaupunginosaa:
 Norr (aiemmat Centrum ja Kirseberg)
 Innerstaden (aiemmat Södra Innerstaden ja Västra Innerstaden)
 Väster (aiemmat Limhamn-Bunkeflo ja Hyllie)
 Söder (aiemmat Fosie ja Oxie)
 Öster (aiemmat Rosengård ja Husie)

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Malmön kunnan kotisivut