Kiihtelysvaaran kirkko

Kiihtelysvaaran kirkko oli Joensuun Kiihtelysvaarassa sijainnut puinen ristikirkko, joka rakennettiin Heikki Hägerin johdolla 1769–1770. Kirkko tuhoutui kokonaan tuhopoltossa 23. syyskuuta 2018. Erillinen kellotapuli onnistuttiin suojaamaan tulelta.

Kirkko 
Kirkon kuorisakaran jatkoksi oli rakennettu sakasti ja 1850-luvulla muihin sakaroihin eteiset. Kirkossa oli aumakatot, keskellä olevan lyhytvartisen tornin huipulla oli kattoratsastaja. Sisäkatteena oli puuholvit. Kirkkoa korjattiin 1830-luvulla, vuosina 1855–1856 ja Juhani Viisteen johtamana perusteellisesti 1931. Kirkon pinta-ala oli 243 neliötä, ja istumapaikkoja siellä oli 452 hengelle. Kirkon alkuperäiset 11-äänikertaiset urut rakensi Kangasalan urkutehdas 1912, urut saatiin Ruskealan kirkosta. Uudet 12-äänikertaiset urut valmisti Suomen Urkuhuolto 1940. Kirkon alttaritaulun Kristus ristillä maalasi Samuel Elmgren 1831. 

Alttaritaulun lisäksi kuorin etelä- ja pohjoisseinillä olevat Jumalan kaikkinäkevää silmää esittävät maalaukset ja lehterin kaiteiden balusterijäsentely olivat Samuel Elmgrenin tekemiä. Maalauskoristelu restauroitiin 1967 arkkitehti Heikki Havaksen ja konservaattori Thorvald Lindqvistin johdolla. Kiihtelysvaaran kirkko oli vanhimpia Pohjois-Karjalassa säilyneistä kirkoista.

Kellotapuli 

Kirkon kellotapuli on vuodelta 1856 ja uusittu yläosastaan vuonna 1931. Edellinen tapuli paloi salaman sytyttämänä 1813.

Palo 
Kirkolta tuli automaattinen palohälytys noin kello 4.50 sunnuntaina 23. syyskuuta 2018. Pelastuslaitoksen myöhemmin aamulla julkaiseman tiedotteen mukaan kellotapuli ja lämpölaitos saatiin suojattua, mutta tuolloin kirkon katto oli jo romahtanut ja vain hirsiseinät pystyssä. Kirkko tuhoutui kokonaan. Palo ei aiheuttanut henkilövahinkoja.

Kirkon kiinteistömestari Jouni Heiskanen onnistui pelastamaan alttaritaulun, ehtoollishopeat ja osan alttarivaatteista.

Sunnuntaina päivällä pidetyssä tiedotustilaisuudessa poliisi ilmoitti epäilevänsä paloa tuhopoltoksi, koska ensimmäisinä paikalle tulleiden mukaan tuli oli tuolloin kirkon ulkoseinässä. Sähkökeskuksen teknisen vian mahdollisuutta ei ollut suljettu pois. Maanantaina 24. syyskuuta kirkon raunio oli jäähtynyt niin paljon, että sitä päästiin tutkimaan. Tuolloin poliisin palokoirat ilmaisivat, että kirkon sytyttämisessä on mahdollisesti käytetty palavia nesteitä apuna. Maanantaina poliisi otti kotietsinnän yhteydessä kiinni neljä joensuulaista henkilöä epäiltynä kirkon palosta. Epäiltyjen jäljille päästiin poliisin omien tutkimusten ja yleisövihjeiden perusteella, poliisi tiedotti tiistaina aamupäivällä. Torstaina 27. syyskuuta pidetyssä vangitsemisoikeudenkäynnissä Pohjois-Karjalan käräjäoikeus vangitsi kiinniotetuista yhden, 29-vuotiaan paikkakuntalaisen miehen epäiltynä törkeästä tuhotyöstä. Kolme muuta kiinniotettua päästettiin vapaaksi. Vangittu on tunnustanut sytyttäneensä kirkon ja antanut poliisille yksityiskohtaisen teonkuvauksen.

Pohjois-Karjalan käräjäoikeudessa tuomittiin 22. tammikuuta 2019 paikkakuntalainen Aki Petri Pöllänen 2 vuoden 8 kuukauden ehdottomaan vankeuteen ja liki kolmen miljoonan euron korvauksiin törkeästä vahingonteosta.

Uusi kirkko 
Joensuun ev.lut. seurakuntayhtymän yhteinen kirkkovaltuusto päätti uuden kirkon rakentamisesta joulukuussa 2018. Kesäkuussa 2020 ilmoitettiin, että uuteen kirkkoon tulisi noin 100–125 istumapaikkaa. Kirkon mallia ja suunnittelijaa haettiin arkkitehtikipailulla. Yhteinen kirkkoneuvosto valitsi maaliskuussa 2021 uuden kirkon suunnittelijaksi oululaisen Luo arkkitehdit Oy:n. Uuden kirkon suunnittelu ja rakentaminen vienee 2–3 vuotta.

Kuvia

Lähteet

Aiheesta muualla 

 
 Kiihtelysvaaran kirkon kellotapulin piirustukset
 360° panoraamakuva kirkosta sisältä 

Kirkko
Joensuun kirkkorakennukset
Suomen entiset kirkkorakennukset
Suomen puiset ristikirkot
Suomen 1700-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat