Seksuaalinen häirintä

Seksuaalinen häirintä ja seksuaalinen ahdistelu ovat tarkoituksellista, ei-toivottua, yksipuolista seksuaalisväritteistä käyttäytymistä tai sukupuoleen perustuvaa syrjintää. Se voi olla fyysistä koskettelua tai puhetta, jonka kohde tuntee vastenmieliseksi  Häirinnästä saatetaan vaieta, koska kohde pelkää leimautumista ja häpeän tuntoa. Myös kollegat saattavat vaieta tai kieltää koko ongelman ja kohteen saattaa olla vaikea saada apua.

Häiritsijän asemasta riippuu, miten häirintä koetaan. Ylemmässä asemassa olevan harjoittama häirintä koetaan pahempana kuin kollegan, sillä siihen voi liittyä uhkaa, lausumatontakin, esimiehen valta-aseman vuoksi.

Häirinnän kohteeksi joutuneiden oikeusturva Suomessa
Seksuaalinen ahdistelu määritellään rikoslaissa rikokseksi, josta voidaan tuomita sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Rikos on asianomistajarikos, joten se edellyttää, että asianomistaja nostaa kanteen epäiltyä vastaan. Rikoslaissa määritelty seksuaalinen ahdistelu viittaa "koskettelemalla tehtyyn seksuaaliseen tekoon, joka on omiaan loukkaamaan kohteen seksuaalista itsemääräämisoikeutta".  Seksuaalinen ahdistelu tuli rikoslakiin 2014. Sitä ennen vastaavanlaisia tekoja on tutkittu lähinnä kunnianloukkauksina. 

Jos häirintä on sanallista, kyseessä voi nykyäänkin olla seksuaalisen ahdistelun sijasta kunnianloukkaus. Bussikuskin suorittama seksuaalissävyinen ehdottelu asiakkaalle tuomittiin 2017 syksyllä Keski-Suomen käräjäoikeudessa kunnianloukkaukseksi.

Seksuaalinen ahdistelu työpaikalla on tasa-arvolain 6–8 §:n vastaista, minkä vuoksi työnantajan on puututtava asiaan. Asian käsittelyyn on saatava asianomaisen henkilön lupa tai sitten kolmannen osapuolen kertoma, joka on luotettavasti varmennettu todeksi.

Potilaiden on lisäksi mahdollista valittaa lääkärin tai muun terveydenhoitoalan työntekijän harrastamasta seksuaalisesta ahdistelusta Valviraan. Toistuvakaan kiinni jääminen seksuaalisesta ahdistelusta ei johda kuitenkaan yleensä lääkärinoikeuksien menettämiseen.

Häirinnän yleisyys

Suomi 
Suomessa joutui 2010-luvulla kahden vuoden aikana joka kolmas nainen ja joka kuudes mies oli kokenut seksuaalista häirintää (2012) eli kolmannes uhreista oli miehiä. Eniten sitä kohdistui 15–34-vuotiaisiin naisiin: joka toiseen, miehistä vain joka viidenteen. Naisten häirintä oli yleensä sanallista, kuten kaksimieliset vitsit, mutta joka kuudes nainen oli kokenut myös fyysistä lähentelyä. Noin puolet tekijöistä oli tuntemattomia. 
Alle 35-vuotiaista miehistä joka viides on kokenut ei-toivottua, painostavaa ja yksipuolista seksuaalista häirintää.

Alaikäisten häirintä
THL:n kouluterveyskyselyn (2017) mukaan kyseisen vuoden aikana seksuaalista häirintää koki 30 % peruskouluikäisistä tytöistä ja 12 % pojista. Lukioissa ja ammattioppilaitoksissa luvut olivat 30 % ja 8 %. Kouluissa tapahtuvan seksuaalisen häirinnän kohteita oli päinvastoin 4 % tytöistä ja 5 % pojista peruskouluissa, 2 % ja 3 % ammattioppilaitoksissa, 1 % ja 1 % lukiossa. Kouluhenkilökunnan ahdistelemia oli yli neljä kertaa useampi poika kuin tyttö peruskouluissa ja ammattioppilaitoksissa, yli kaksi kertaa useampi lukioissa. Elämänsä aikana yläkouluikäisistä tytöistä seksuaalista häirintää oli kokenut 60 %, pojista 46 %.

Sateenkaarinuorten mukaan transnuorista 80 % on kokenut häirintää.

Nuoret kokevat seksuaalista häirintää myös verkossa; THL:n teettämän kouluterveyskyselyn mukaan 4,4 % neljäs- ja viidesluokkalaisista oli kokenut verkossa seksuaalista häirintää viimeisen vuoden aikana. Kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaisista 16,9 % oli kokenut seksuaalista ahdistelua ja ehdottelua. Verkossa tapahtuva häirintä osa verkkovihailmiötä.

Maailmalla 
Saksalaistutkimuksessa 6 % naisista ja 18 % miehistä myöntää häirinneensä muita seksuaalisesti. Yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan 60 % naisista ja 20 % miehistä olisi häirinnän uhreja Saksassakin luvut olivat 43 % ja 12 %. 

Britanniassa työ- tai opiskelupaikalla häirintää oli kokenut 53 % naisista ja 20 % miehistä. Naisista 9 % ja miehistä 4 % oli lopettanut työsuhteensa sen vuoksi.

Samassakin maassa luvut vaihtelevat riippuen kyselyn toteutustavasta ja siitä, kysytäänkö viime aikojen häirinnästä vai koko elämän ajalta. Poliisitilastoihin vaikuttaa sekin, että useimpia tapauksia ei ilmoiteta.

Katso myös
Raiskaus
Koulukiusaaminen
Työpaikkakiusaaminen
Väkivalta

Lähteet

Lähteet
Työterveyslaitos

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 
 

 
Syrjintä
Kiusaaminen
Työ
Seulonnan keskeiset artikkelit