Missale Aboense

Missale Aboense (”Turun messukirja”) oli ensimmäinen Suomea varten painettu kirja. Se on ainoa suomalaisen kirjallisuuden inkunaabeli eli ennen vuotta 1501 painettu kirja.

Missale painettiin Lyypekissä vuonna 1488 Bartholomeus Ghotanin kirjapainossa Turun piispan Konrad Bitzin tilauksesta. Bitzin esipuhe on päivätty 17. elokuuta 1488. Kirja oli painettu latinaksi, ja sitä painettiin sekä pergamentille että paperille. Kirjan sivumäärä oli täydellisenä 266 + 1 ja painosmäärä joitakin satoja.

Missale Aboense oli nimensä mukaisesti messukirja, joka sisälsi sekä yleiset messutekstit että tekstit kirkkovuoden jokaiselle pyhäpäivälle. Missale käytti yleistä dominikaanisen sääntökunnan messukirjapohjaa, sillä sääntökunnan liturgia oli otettu Turun hiippakunnan liturgiaksi vuoden 1330 tienoilla. Hiippakunnalla ei myöskään ollut varaa painattaa täysin omaa messukirjaa, joten painatuksessa säästettiin, kun samaan aikaan painettiin dominikaanisen liturgian messukirjoja muidenkin Pohjoismaiden käyttöön. Kirjassa oli kuitenkin joitakin vain Suomea varten tehtyjä muutoksia ja lisäyksiä, jotka liittyivät muun muassa Suomen suojeluspyhimykseen Piispa Henrikiin ja muuhun pyhimyskalenteriin.

Missalesta ei ole säilynyt yhtään kokonaista paperille painettua kopiota, mutta siitä tunnetaan 15 epätäydellistä kopiota. Pergamenttikopioita on säilynyt neljä. Näistä yksi on Tanskan kuninkaallisessa kirjastossa sekä kaksi kappaletta Suomessa, joista toinen sijaitsee Kansalliskirjastossa ja toinen Jyväskylän yliopiston kirjastossa. Säilyneistä sivuista on voitu koota kokonainen rekonstruktio. Niiden avulla Missalesta on tehty näköispainokset vuosina 1971 ja 1988.

Kangasala missalen suomenkielinen messu 
Teos on merkittävä myös kirjoitetun suomen varhaisvaiheiden kannalta. Kangasalan seurakunnassa käytössä olleeseen Missale Aboensen oheen on nimittäin laadittu 10-lehtinen käsinkirjoitettu suomenkielinen messuteksti, joka on löydetty Kangasalan seurakunnan arkistosta. Tätä katkelmaa nimitetään Kangasala missalen suomenkieliseksi messuksi ja se on ajoitettu 1540-luvun alkuun. Se lasketaan kirjoitusajankohtansa vuoksi niin sanottuihin esiagricolalaisiin käsikirjoituksiin.

Teksti alkaa ehtoollisvuorolaulusta ja sisältää kokonaisena tekstinä ainoastaan yhden messun ordinarium-osan, Agnus Dein. Lisäksi siihen kuuluu ehtoollisprefaatiorukous ja asetussanat, Isä meidän -rukous, vuorotervehdys ja -ylistys sekä siunaus. Sanctuksesta on Kangasalan Missalen suomenkielisessä osassa ainoastaan alkusanat Pyhä, pyhä, pyhä. Kangasalan suomenkielinen messuteksti sisältää myös nuotit ehtoollisvuorolauluun, prefaatioon ja Isä meidän -rukoukseen.

Muihin vastaanvanlaisiin vanhan kirjasuomen katkelmiin verrattuna Kangasala missalen vuorotervehdyksestä puuttuvat seurakunnan vuorosanat. Vuoroylistyksen papin repliikki on pieniä taivutusmuotoeroja lukuun ottamatta  sama kuin Westhin koodeksissa ja Agricolan Messussa, mutta Kangasalan käsikirjoituksen vuoroylistys poikkeaa niistä niin sanajärjestykseltään kuin sanavalinnoiltaan. Myös seurakunnan vastaus on Kangasalan käsikirjoituksessa aikalaismessuista poikkeavassa sanajärjestyksessä.

Kuvia

Katso myös 
 Codex Aboensis
 Graduale Aboense
 Manuale Aboense
 Palmsköldin katkelma
 Turun tuomiokirkon Mustakirja
 Aitolahden koodeksi

Kirjallisuutta

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Jyväskylän yliopiston Missale Aboense verkossa
 Tutkijaversio

Kristillinen kirjallisuus
Latinankieliset kirjat
Suomen keskiaika
Kristinuskon historia Suomessa
Messu
1400-luvun kirjat
Turun historia
Turun tuomiokirkko
Lyypekin historia