Kellot

Kellot eli sinikellot (Campanula) on 300 ruohovartista kasvilajia käsittävä suku kellokasvien heimossa. Lajirunsaimpia kellot ovat Välimeren alueella, erityisesti sen itäpuolella. Euroopassa lajeja on 140–150 ja samoin Turkissa runsaasti. Kelloja kasvaa myös troopiikin alueella vuoristoissa. Jotkin harvat lajeista ovat varpumaisia, kuten Azoreilla kasvava azorienkello (Campanula vidalii). Sukuun sisältyy suuri määrä koristekasveina viljeltyjä lajeja, ja kelloista on paljon jalostettu näyttävästi kukkivia lajikkeita. Toisaalta kelloihin kuuluu lajeja, jotka etelämpänä ovat hankalia rikkakasveja, kuten Suomessa vanhana koristekasvina tunnettu vuohenkello (C. rapunculoides).

Ulkonäkö 
Kellot ovat tavallisesti monivuotisia ruohovartisia kasveja. Niiden lehdet ovat varressa kierteisesti. Kukan terälehdet ovat osin yhteenkasvaneet kellomaiseksi teriöksi, jonka mukaan kellot ovat suomenkielisen nimensä saaneet. Teriö on väriltään usein sininen tai valkea.

Kellolajeja 
Suomessa ja muissa Pohjoismaissa esiintyviä kellolajeja:
 Harakankello (Campanula patula)
 Herttakello (Campanula alliariifolia)
 Hiirenkello (Campanula erinus)
 Hirvenkello (Campanula cervicaria)
 Karpaattienkello (Campanula carpatica)
 Kauriinkello (Campanula rapunculus)
 Ketunkello (Campanula ramosissima)
 Kiirunankello (Campanula uniflora)
 Kissankello (Campanula rotundifolia)
 Lapinkissankello (C. rotundifolia ssp. gieseckiana)
 Metsäkissankello (C. rotundifolia ssp. fennica)
 Niittykissankello (C. rotundifolia ssp. rotundifolia)
 Pohjankissankello (C. rotundifolia ssp. kemensis)
 Tunturikissankello (C. rotundifolia ssp. groenlandica)
 Kurjenkello (Campanula persicifolia)
 Lehtokurjenkello (C. persicifolia ssp. persicifolia)
 Tarhakurjenkello (C. persicifolia ssp. sessiliflora)
 Maariankello (Campanula medium)
 Maitokello (Campanula lactiflora)
 Partakello (Campanula barbata)
 Peurankello (Campanula glomerata)
 Ahopeurankello (C. glomerata ssp. glomerata)
 Loistopeurankello (C. glomerata 'Speciosa')
 Nukkapeurankello (C. glomerata ssp. farinosa)
 Pisamakello (Campanula punctata)
 Rastaankello (Campanula lusitanica)
 Sammakonkello (Campanula aparinoides)
 Ukonkello (Campanula latifolia)
 Varsankello (Campanula trachelium)
 Vuohenkello (Campanula rapunculoides)

Muualla esiintyviä kellolajeja:
 Campanula alpestris – alppikello
 Campanula americana – amerikankello
 Campanula armena – armeniankellokki (syn. Symphyandra armena)
 Campanula asperuloides – kääpiösininuppi
 Campanula bellidifolia – kaunokello (sama suomenkielinen nimi kuin lajilla Campanula longistyla)
 Campanula betulifolia – koivukello
 Campanula bononiensis – bolognankello
 Campanula cashmiriana – kašmirinkello
 Campanula cochleariifolia – kääpiökello
 Campanula collina – mäkikello
 Campanula cretica – kreetankellokki (syn. Symphyandra cretica)
 Campanula delicatula
 Campanula dichotoma
 Campanula drabifolia – kynsimökello
 Campanula elatines
 Campanula fragilis – neidonkello
 Campanula garganica – italiankello
 Campanula hawkinsiana – kreikankello
 Campanula heterophylla
 Campanula hofmannii – balkaninkellokki (syn. Symphyandra hofmannii)
 Campanula incurva – paperikello
 Campanula isophylla – morsiuskello
 Campanula jacquinii – pikkusininuppi
 Campanula laciniata
 Campanula longistyla – kaunokello (sama suomenkielinen nimi kuin lajilla Campanula bellidifolia)
 Campanula occidentalis – teneriffankello
 Campanula ochroleuca – kermakello
 Campanula pendula – kaukasiankellokki
 Campanula peregrina – siipiruotikello
 Campanula portenschlagiana – muurikello
 Campanula poscharskyana – tähtikello
 Campanula primulifolia – iberiankello
 Campanula pulla – itävallankello
 Campanula pyramidalis – ritarinkello
 Campanula rhomboidalis – keijunkello
 Campanula sarmatica – kaukasiankello
 Campanula sartorii – sartorinkello
 Campanula saxatilis
 Campanula saxatilis subsp. cytherea
 Campanula sibirica – siperiankello
 Campanula speciosa – pyreneittenkello
 Campanula tachasamense – temppelikello
 Campanula takesimana – täpläkello (voidaan lukea samaksi lajiksi kuin pisamakello Campanula punctata)
 Campanula thyrsoides – tähkäkello
 Campanula tridentata – armeniankello
 Campanula versicolor – tuoksukello
 Campanula wanneri – romaniankellokki (syn. Symphyandra wanneri)

Lisäksi kellojen sukuun on sijoitettu azorienkello (Azorina vidalii, syn. Campanula vidalii).

Risteymiä 
 Campanula × haylodgensis – enkelikello
 Campanula × pulloides – mustekello
 Campanula × wockei – pepinkello 

Lisäksi useita erilaisia koristekasveina käytettäviä risteymiä kutsutaan yhteisnimellä tarhakello.

Kellot Suomessa 
Suomessa kelloja kasvaa koko maassa etelästä pohjoiseen. Kellolajeja tavataan vakiintuneena kaikkiaan kymmenen. Niistä vain neljän, kiirunan-, kurjen-, varsan- ja kissankellon, katsotaan olevan alkuperäisiä. Loput ovat vanhempia tai uudempia tulokaslajeja. Lisäksi neljä lajia, hiiren-, rastaan-, maarian- ja ketunkello, on havaittu hyvin harvinaisina satunnaistulokkaina. Jossain määrin vieraan luonteinen on myös sammakonkello, joka on levinnyt Pohjois-Amerikasta heinänsiemenen mukana, ja jota kasvaa Pohjoismaissa vain muutamassa paikassa Hämeessä. Lajeista selvästi yleisimmät ovat kissankello ja harakankello, joista kissakello kasvaa koko maassa. Kissankello on Keski-Pohjanmaan maakuntakukka.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Funet: Kellot (Campanula)