Artturi Järviluoma

Kustaa Artturi Järviluoma (vuoteen 1902 Jernström, kirjailijanimi Köpi; 9. elokuuta 1879 Alavus – 31. tammikuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen journalisti, elokuvakäsikirjoittaja ja kirjailija. Tunnetuin Järviluoman julkaisema teos on näytelmä Pohjalaisia, jonka on katsottu pääosin perustuvan Anton Kankaan näytelmäkäsikirjoitukseen Härmäläisiä. Teoksen pohjalta Leevi Madetoja sävelsi myöhemmin oopperan.

Elämänvaiheita
Järviluoma kävi Vaasan Lyseota, mutta keskeytti koulunkäyntinsä kuudennelta luokalta (lukion ensimmäiseltä) saatuaan venäjän kielen ehdot ja tehtyään kolttosia. Hän kirjoitti ylioppilaaksi yksityisoppilaana Helsingin reaalilyseosta 1901. Järviluoma opiskeli Helsingin yliopistossa ensin matematiikkaa 1902–1903 ja sitten lakia 1904–1909, mutta ei suorittanut loppututkintoa.

Järviluoma harrasti myös musiikkia ja johti muun muassa Alavuden soittokuntaa. Hän soitti kaksirivistä hanuria. Järviluoma oli Suomen Näytelmäkirjailijaliiton perustajajäseniä ja toimi 1920-luvulla liiton sihteerinä sekä 1930-luvulla myös puheenjohtajana. Hän oli mukana Ylioppilaslaulajat ja Suomen Laulussa ja eteni Ylioppilaslaulajissa aina varajohtajaksi saakka. Hän johti 1900-luvun alkuvuosina Ylioppilaskunnan Laulajien alla toiminutta Pohjanmaan Kööriä. Järviluoma keräsi Toivo Kuulan kanssa pohjalaisia kansanlauluja. Hän oli myös Suomen Sanomalehtimiesliiton perustajajäseniä. Hän osallistui yhdistystoimintaan ja oli muun muassa Helsingin Etelä-Pohjalaiset ry:n perustajajäseniä 1941. 

Järviluoman puoliso oli vuodesta 1910 Lyyli o.s. Ahde Artturi Järviluoman henkilökohtainen arkisto on vuodesta 1998 ollut Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjallisuusarkistossa ja se sisältää alkuperäiskäsikirjoituksia, kuvia, leikekirjoja ynnä muuta aineistoa. Pohjalaisia on säilytteillä muun muassa viron-, latvian- ja venäjänkielisinä käännöksinä.

Kunnianosoituksia
Järviluoman mukaan nimetty tie tai katu löytyy ainakin Helsingistä (1970 lähtien), Alavudelta, Nurmosta ja Teuvalta. Helsingin Järviluomantie poistui.
 	
Järviluomasta on tehty muotokuvia. Alavudella syntymäkodin paikalla on nykyisin muistolaatta.
  		  	
Järviluoma on saanut kaksi suomalaista kunniamerkkiä ja Latvian Kolmen Tähden R. kunniamerkin.

Teokset

Näytelmät 
 Pohjalaisia (1914) 
 Meijeri (1925) (käännetty Latviaksi 1925.)
 Vain ihmisiä (1933) (käännetty flaamiksi 1934)
 Pojusta tulee sotamies (1940) (pienoisnäytelmä)
 Sovun soihtu (1934), lehtimaailmaan sijoittuva näytelmä, jota ei ole esitetty (U.S. Teatteripalsta 28.2.1934)

Pakinoita 
Järviluoma kirjoitti pakinoita omalla nimellään ja ainakin nimimerkeillä Köpi ja Helena 

 Pakinakokoelma: Helena Kulmapeilistäni (1936)

Toimittajana 
 Suomen Laulu: Juhlajulkaisu 1900–1920 (1920) 
 Vaasan suomalainen lyseo: 1880–1930 (1930)
 Etelä-Pohjalaisten Laulukirja 1931 Etelä-Pohjalainen Osakunta

Elokuvakäsikirjoituksia 
 Kun isällä on hammassärky (1923)
 Nummisuutarit (1923)
 Pohjalaisia (1925) 
 Roinilan talossa (1935)
 Pohjalaisia (1936)
 Rakkautta ja tupakkaa (1938)

Elokuvarooleja
Nummisuutarit, 1923 (Korpraali)
Meidän poikamme ilmassa – me maassa, 1934 (kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Halla) 
Syntipukki, 1935 (mies ravintolassa)

Radio 
Järviluoma kirjoitti useita radiokuunnelmia, muiden muassa Viisi onnellista eli vapunpäivän aattona (1935, nimimerkillä Beani kuunnelma) ja Volynetšin kaappaus maaliskuussa 1918 (1938).Kuunneltavissa Ylen elävässä arkistossa  
sekä
Kelpaanko minäkin? Kuulokuvia sankarimuistojen. velvoituksesta, kirj. Artturi Järviluoma 

Järviluoma oli myös mukana joidenkin tietokilpailujen teossa.
Esim. "Tietopeli: Palomiesten ja poliisimiesten välillä 20.6.40. klo 21" "Kilpailun järjestäjänä ja erotuomarina Köpi" 
Kysymykset ja ajankohta ovat Artturi Järviluoman jäämistössä. 
On myös ainakin toinen 5.7.1939 

Radiourasta löytyy kirjallisuudesta vain viittaus. Oli kuitenkin mukana useissa radio-ohjelmissa

Artturi Järviluoma roolihenkilönä
 Kuunnelmahenkilönä Toivo Kuulan kanssa: XI Yötaivas 1917–18
 Näytelmähenkilönä: Heikki Hemminki / Yksi on laulu ylitse muiden II
 Kuunnelmahenkilönä Antti Tuuri: Erkkilän Jussi 2001

Lähteet

Aiheesta muualla
Vapaasti ladattavia Kustaa Artturi Järviluoman e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä

Kalevala näyttämötaiteessa (2.3.1935) (Olli Nuorto ja Artturi Järviluoma keskustelevat). Ylen elävä arkisto. Viitattu 12.7.2011.
radiokuunnelma Volynetšin kaappaus maaliskuussa 1918 (1938) Ylen elävä arkisto. Viitattu 12.7.2011.
Reino Kallio, Häiriköintiä ja henkirikoksia. Helsinki 2009, s. 180–183.
Reino Kallio, Elämän mittainen väitös. Lahti 2019, s. 126–142.
Raija Pesonen-Leinonen: Artturi Järviluoman Pohjalaisia: Näytelmä, ooppera, elokuva. Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulu. Joensuu 2008. Viitattu 12.7.2011.

Suomalaiset kirjailijat
Suomalaiset toimittajat
Vuonna 1879 syntyneet
Vuonna 1942 kuolleet