joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Tehtaan kenttä

Tehtaan kenttä on Valkeakoskella 1. kaupunginosassa sijaitseva jalkapallostadion, joka avattiin vuonna 1934. Stadion toimii Veikkausliigassa pelaavan FC Hakan kotikenttänä. Stadionin kapasiteetti on 3 200 katsojaa.

Historia 

Nykyisistä katsomoista Kivikatsomo on rakennettu vuonna 1960, Puukatsomo vuonna 1996 ja Päätykatsomo 2001. Valot Tehtaan kentälle saatiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1960, mutta ne purettiin 15 vuotta myöhemmin. Nykyiset valot pystytettiin vuonna 1998. Vuosina 1975 ja 2001 Haka oli jonkin aikaa evakossa Apian kentällä, kun Tehtaan kentällä tehtiin mittavia remontteja. Vuoden 2001 remontissa kentän alle asennettiin lämmitysjärjestelmä.

Kentän reunoilla oli aluksi juoksuradat, jotka kuitenkin poistettiin. Nykyään kenttä on tarkoitettu vain jalkapallokäyttöön. Yksi kentän katsomoista paloi taannoin maan tasalle paikallisten nuorten murtoyrityksen seurauksena. Turman positiivisena seurauksena paikalle rakennettiin kuitenkin uusi, entistä ehompi katsomorakennus lähemmäs nurmea.

Ominaisuudet 

Stadionin katsomot ympäröivät kenttää kolmelta sivulta ja erikoisuutena voidaankin mainita ainoalta avoimelta sivustalta näkyvä Tervasaaren paperitehdas. Tehtaan kenttää ympäröi Eriksonin puisto. Tehtaan kentän kunnossapitovastuu on 1.3.2011 alkaen kaupungin liikuntatoimella, hallintovastuu FC Hakalla. Lisäksi puiston kunnossapito- ja hallintovastuu  siirtyi 1.3.2011 alkaen Valkeakosken kaupungin liikuntatoimelle.

Tehtaan kenttä on yksi parhaimmin varustelluista suomalaisista jalkapallostadioneista: kentällä on 1 400 luksin valaistus ja sekä itse kenttä että pääkatsomokin ovat lämmitettäviä. Kolmessa katetussa katsomossa on yhteensä 3 200 kuppi-istuimin varustettua istumapaikkaa, jotka on sijoiteltu hyvin lähelle itse ottelutapahtumaa. Stadionilla on uudistetut sosiaali- ja myyntitilat. Lisäksi kentän läheisyydessä on kaksi tenniskenttää, sekä pieni nurmikenttäalue junioreille.

Ennätykset 

Tehtaan kentän yleisöennätys on peräisin Veikkausliigakaudelta 1999. Silloin FC Haka - HJK veti katsomoon 6 401 katsojaa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Tehtaan kenttä FC Hakan sivuilla

Suomen jalkapallostadionit
Valkeakosken urheilu
Valkeakosken rakennukset ja rakennelmat
Providencia (saari)

Providencia () on vuoristoinen saari, joka sijaitsee Karibialla Costa Rican ja Jamaikan puolivälissä. Vaikka saari on lähempänä Nicaraguaa, se kuuluu Kolumbialle ja on osa San Andrés, Providencia y Santa Catalinan departementtia. Saari on 7 kilometriä pitkä ja 3,5 kilometriä leveä, ja sen korkein kohta on 360 metriä merenpinnan yläpuolella. Vuoden 2005 väestönlaskennan mukaan siellä asui yli 4 100 ihmistä.

Providencialla oli 1630–1640-luvuilla varhainen puritaaniyhdyskunta, joka oli Massachusettsiin perustetun yhdyskunnan sisarsiirtokunta.

Väestö 
Saaren alkuperäinen väestö koostuu mustien orjien jälkeläisistä, jotka puhuvat äidinkielenään Jamaikan englantia mutta osaavat yleensä myös espanjaa. Vaikka Kolumbiasta tulleet siirtolaiset ovat lisänneet espanjan käyttöä Providencialla, he ovat yhä vähemmistönä saarella toisin kuin läheisellä San Andrésilla.

Luonnonpuisto 
Saaren pohjoispuolella on 995 hehtaarin luonnonpuisto (), jonka pinta-alasta 905 hehtaaria on merta. Luonnonpuistossa on suojeltuja koralliriuttoja, mangrovemetsikköjä, McBeanin laguuni ja Tres Hermanos -atolli.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Caribbean Volcanoes – The Geology of Providencia 

Karibianmeren saaret
Kolumbian saaret
Subliminal Genocide


Subliminal Genocide on yhdysvaltalaisen yhden miehen black metal -yhtyeen Xasthurin viides studioalbumi. Levyn promoversio levisi Internetiin jo vuoden 2005 puolella, mutta levyn virallinen versio julkaistiin syyskuussa 2006 sisältäen lähes täysin erilaisen kappalelistan.

Kappaleet

Kokoonpano 
 Malefic – kaikki instrumentit

Arvostelut 
 AllMusic: 
 Pitchfork: 7.8/10

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 Arvostelu 2 3

Vuoden 2006 albumit
Xasthurin albumit
Kuurna (Kajaani)

Kuurna on Kajaanin kaupunginosa, joka sijaitsee noin  2 kilometrin päässä keskustasta, Kajaaninjoen pohjoispuolella.

Siellä sijaitsee mm. Kätönlahden koulu, sekä vain hieman Lehtikaankaalaista kioskia suurempi lähikauppa, Siwa. Kisatorin K-Market on rakennettu aivan Kuurnan rajalle, ilmeisesti maanmittausvirheen vuoksi.

Kuurnan kaupunginosaan kuuluvat myös seuraavat alueet: Kulttuurikeskus, Puomirinne, Kisarinne, Heinisuo, Kuurnanranta, Kättö, Kätönlahti, Kangaspuro, sekä Äkälänniemi.

Kuurnassa on myös pienehkö lampi, joka on todellisuudessa Kajaaninjoen lahti, nimeltään Kätönlahti. Se on kuroutunut aikoinaan lammeksi Kuurnantien rakentamisen yhteydessä.

Lähteet 

Lisätietoa

http://www.kainuu.fi/kylat/index.php?mid=2_18_64&pre=2_18&frame=info&cm=enable 

Kajaanin kaupunginosat
Telepathic with the Deceased


Telepathic with the Deceased on yhdysvaltalaisen yhden miehen black metal -yhtyeen Xasthurin kolmas studioalbumi, ensimmäinen vuonna 2004 julkaistuista. 

From Beyond julkaisi levystä 999 kappaletta painetun tupla-LP:n, joka sisältää mm. Judas Iscariot -coverin ja harjoituskappaleita vuosilta 1998 ja 2004.

Kappaleet

Kokoonpano 
 Malefic – laulu, kaikki instrumentit

Tuotanto 
 Kevin Nettleingham – masteroija
 Blood Moon – kansikuva
 The Old Goat – layout, kuvitus, design

Arvostelut 
 AllMusic:

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Vuoden 2004 albumit
Xasthurin albumit
Kirby’s Dream Land

Kirby’s Dream Land on HAL Laboratoryn kehittämä ja Nintendon vuonna 1992 julkaisema tasohyppelypeli Game Boylle.

Peli on ensimmäinen Kirby-peleistä ja siinä ilmenee useita tyypillisiä Kirbyn kykyjä, joita myöhemminkin käytetään Kirby-peleissä, kuten hahmon kyky lentää ja imeä vihollisia sekä esineitä suuhunsa. Huomattava ero tuleviin osiin on kuitenkin se, ettei Kirby kykene tässä osassa varastamaan vihollisten kykyjä. Taitojen lisäksi, myös useat pääviholliset, peliympäristöt sekä musiikki tavataan myöhemmissä osissa.

Aiheesta muualla 
 

Nintendon julkaisemat videopelit
Kirby-pelit
HAL Laboratoryn kehittämät videopelit
Vuoden 1992 videopelit
Game Boy -pelit
Tasohyppelyt
Virtual Console -pelit
Cryolophosaurus

Cryolophosaurus oli teropodisuku. Sen nimi tarkoittaa ”kylmäharjaliskoa”. Sen nimesivät William Hammer ja William Hickerson vuonna 1994. Hetken aikaa laji tunnettiin epävirallisesti myös nimellä Elvisaurus, viitaten Elvis Presleyn hiustyylin samankaltaisuuteen Cryolophosauruksen harjan kanssa. Cryopholosaurus löydettiin Etelämantereelta vuonna 1991, kun Kilptrick-vuorelta 3 660 metrin korkeudesta kaivettiin esiin kolmen yksilön luita.

Cryolophosauruksen kallon poikki kulki 20 cm pitkä etuviisto harja, jonka molemmilla puolilla oli pienet sarvet. Harja oli liian vaatimaton aseeksi, joten sen uskotaan liittyneen pariutumismenoihin.

Lajin pituus oli arviolta 6,5 metriä ja paino runsaat puoli tonnia. Kallon pituus oli 65 senttimetriä. Cryolophosaurus käveli takajaloillaan ja muistutti todennäköisesti Allosaurusta. Se eli varhaisella jurakaudella 196–190 miljoonaa vuotta sitten.

Lähteet 

Coelophysoidea
Kieli (musiikki)

Kieli on kielisoittimen värähtelevä osa. Valmistusmateriaali riippuu soittimen tyypistä, ne voivat olla esimerkiksi nailonia tai terästä; kuten myös puhdistettua, kuivattua ja kierrettyä eläimen suolta.

Jousisoittimet 
Viulun, alttoviulun ja sellon kielet valmistettiin pitkään lampaan suolista. 1700-luvulla kieliä ryhdyttiin valmistamaan metallista ja ohuella hopea- tai kuparipunoksella vahvistetuista suolista. Näiden käyttö yleistyi kuitenkin vasta 1900-luvulla.

Viuluissa ja alttoviuluissa matalat kielet ovat usein metallipunoksella päällystettyjä suolikieliä ja korkein kieli terästä. Sellon ja kontarbasson kielet ovat usein umpi- tai punottua terästä.

Kitaran kielet 
Kitaroiden ja bassojen kieliä on roundwound-, halfwound- ja flatwound-mallisina. Yleisimmin käytetyt roundwound-kielet on päällystetty kokonaan pyöreällä metallilangalla, joka on kierretty sisälangan ympärille. Roundwoundit ovat muun mallisia kieliä kestävämpiä ja tuottavat voimakkaamman ulostulon.

Flatwound-kielten pyöreä päällystelanka on hiottu litteäksi, ja ne kestävät vähemmän kulutusta ja ovat soinniltaan pehmeämpiä. Niitä käytetään yleisesti esim. jazzkitaroissa. Bassoissa flatwound-kieliä käytetään yleensä nauhattomissa bassoissa, joskin niitä voidaan käyttää myös nauhallisissa bassoissa. Tästä tyyppiesimerkkinä Iron Maiden -yhtyeen basisti Steve Harris, joka käyttää bassoissaan flatwound-kieliä.

Halfwound-kielet ovat näiden kahden välimuoto.

Teräskielinen akustinen kitara

(Huomio: taulukossa tummanharmaalla merkityt ovat kierrepäällysteisiä, muut päällystämättömiä, yhtenäistä metallilankaa)

Bassokitara
(Kaikki kielet päällyslangalla)

Lähteet

Aiheesta muualla 

Kielisoittimet
Kolumbian lippu

Kolumbian lippu on Kolumbian kansallistunnus vaakunan moton ja kansallishymnin ohella. Se otettiin käyttöön 26. marraskuuta 1861. Lipun värit kuvaavat nykyisen tulkinnan mukaan rikkauksia (keltainen), meriä (sininen) ja itsenäisyystaistelijoiden verta (punainen). Toisen tulkinnan mukaan värit kuvaavat Amerikkaa (keltainen) ja Espanjaa (punainen) sekä niitä erottavaa Atlantin valtamerta (sininen). Kolumbian lipun värit ovat samat kuin Venezuelan ja Ecuadorin lipussa.

Valtioiden liput
Lippu
Buried Alive (Sentencedin albumi)

Buried Alive on suomalaisen metalliyhtye Sentencedin ainoa livejulkaisu. Se julkaistiin Century Media -levy-yhtiön kautta CD- ja DVD-muodossa 22. marraskuuta 2006 ja sisältää yhtyeen 1. lokakuuta 2005 Oulun Club Teatrialla järjestetyn hautajaiskonsertin. DVD ylitti Suomessa kultalevyyn oikeuttavan 5 000 myydyn kappaleen rajapyykin vajaan viikon sisällä julkaisustaan.

Konsertin erikoispitkä kappalelista sisältää kappaleita yhtyeen jokaiselta albumilta debyyttialbumi Shadows of the Pastia lukuun ottamatta, ja viiden kappaleen aikana lavalla vierailee yhtyeen aikaisempi laulaja Taneli Jarva. Konserttielokuvan ohjauksesta vastasi elokuvaohjaaja Mika Ronkainen ja kuvauksesta oululainen Klaffi Tuotannot 17 kameralla. Sen ensi-ilta järjestettiin Oulun musiikkivideofestivaaleilla 9. syyskuuta 2006.  __notoc__

Sisältö

Yhtyeen kokoonpano 

 Sami Kukkohovi – basso
 Ville Laihiala – laulu
 Sami Lopakka – rytmikitara
 Vesa Ranta – rummut
 Miika Tenkula – soolokitara

Vierailijat 

 Taneli Jarva – laulu kappaleissa ”The War Ain’t Over!”, ”Nepenthe”, ”Northern Lights”, ”The Way I Wanna Go” ja ”Dance on the Graves (Lil’ Siztah)”

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Buried Alive-e-kortti 
 Sentencedin haudalta löytyy viisi varsin valoisaa nihilistiä Kaltio 6/2005, Päivi Parhi-Riikola.
 

Vuoden 2006 konserttitallenteet
Sentencedin albumit
Musiikki-DVD:t
Saviniemen jalkapallostadion

Saviniemen jalkapallostadion (sponsorointinimeltään KSOY Stadion, aiemmin Kymenlaakson Sähkö Stadion)  on Kouvolassa  Myllykoskella sijaitseva jalkapallostadion, joka avattiin vuonna 1995. Stadion toimii MYPAn kotikenttänä. Stadionin kapasiteetti on 4 167 katsojaa.

Historia 

Stadion valmistui vuonna 1995, ja sitä on hiljalleen paranneltu edustuskelpoisemmaksi avaamisensa jälkeen. Valaistus (800 luksia) stadionille asennettiin vuonna 1996. Suurin uudistus oli puisen A-katsomon rakentaminen Finnforestin katsomosuunnitelmien mukaan sekä C-katsomon kuppi-istuinten asennus vuonna 2000. B-katsomoon asennettiin erilliset istuimet vuonna 2007. D-katsomo on niin sanottu putkikatsomo (ja lisäksi ilman erillisistuimia), joten se on UEFA-otteluissa käyttökiellossa. D-katsomon istumapaikat (laudat) uusittiin 2011. Valvontajärjestelmä sekä valaistuksen uusiminen saatettiin loppuun 2006. Stadionin valojen, joita lisättiin, valaistusvoimakkuus on nyt 1 200 luksia ja nurmella on lämmitysjärjestelmä.

Stadionin vanhan luonnonnurmen tilalle asennettiin tekonurmi kesällä 2012. Remontin vuoksi MYPA pelasi yhden kotiottelunsa Kouvolan keskusurheilukentällä. MYPAn ja Kymenlaakson Sähkön maaliskuussa 2013 solmiman kolmevuotisen sponsorisopimuksen myötä stadion sai nimen Kymenlaakson Sähkö Stadion.

Ominaisuudet 

Pelikentän koko on Euroopan jalkapalloliiton suosittelema 105 × 68 metriä. Stadionin kokonaiskapasiteetti on 4 167 paikkaa, joista 3 004 on katettuja.

Ennätykset 

Stadionin yleisöennätys on 5 200 katsojaa sen nykyisin tuhatkunta paikkaa pienemmästä kapasiteetista huolimatta. Tämä määrä yleisöä saapui paikalle 12. lokakuuta 1996 pelattuun Cup-voittajien cupin otteluun MYPA–Liverpool. Tulos 0–1.

Kotimaisissa otteluissa stadionin yleisöennätys on 4 395 katsojaa vuoden 2005 MYPA–TamU-ottelussa, jossa MYPA varmisti ensimmäisen Suomen-mestaruutensa voittamalla tuon ottelun lukemin 3–0.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Stadion MYPAn sivuilla

Suomen jalkapallostadionit
Kouvolan rakennukset ja rakennelmat
Kouvolan urheilu
Sippola
Kanaalisaarten miehitys toisessa maailmansodassa

Kanaalisaarten miehityksellä toisessa maailmansodassa tarkoitetaan Saksan toisessa maailmansodassa suorittamaa Englannin kanaalissa sijaitsevien Kanaalisaarten miehitystä.

Saksan kukistettua Ranskan kävi brittien asema saarilla toivottomaksi, joten sotavoimat poistettiin niiltä. Saksalaiset pommittivat Jerseyn pääkaupunkia Saint Helieriä 28. kesäkuuta 1940 tietämättä brittijoukkojen poistumisesta. 1. heinäkuuta saksalaiset pudottivat saarille antautumisvaatimuksia ja ensimmäiset joukot nousivat maihin Jerseylle. Saksan propaganda julisti Britteinsaarten valtauksen alkaneen. Aluksi saksalaisten hallinto oli suhteellisen lempeätä, mutta otteet alkoivat sodan jatkuessa koventua ja ruoka käydä vähiin. Saaret vapautettiin 9. toukokuuta 1945 eli Saksan antautumista seuranneena päivänä.

Miehitys toisessa maailmansodassa
Saksan sotahistoria 1939–1945
Yhdistynyt kuningaskunta toisessa maailmansodassa
Toimikas

Toimikas (myös tvilli) on yksi kudottujen kankaiden perussidoksista. Muita perussidoksia ovat palttina ja pomsi. Toimikaskankaan tunnistaa loimi- ja kudelankajuoksuista muodostuvasta, yleensä 45 asteen kulmassa kulkevasta vinoviivoituksesta eli toimiviivoista. Toimikkaassa langat eivät sitoudu yhtä tiiviisti kuin palttinassa, sillä nasta kulkee vähintään kahden langan yli tai ali. Mitä pidempiä lankajuoksut ovat, sitä joustavampi kankaasta tulee. Valon taittuminen kankaan pinnalla on erilainen riippuen siitä, missä suunnassa toimiviiva kulkee. Esimerkkejä toimikaskankaista ovat denim eli farkkukangas, gabardiini ja tweed. Myös lastinki ja raskas sarka kudotaan usein toimikassidoksella.

Toimikkaita on monenlaisia. Tasatoimikkaassa loimi ja kude ovat yhtä paljon näkyvissä kankaan oikealla puolella. Kudevaltaisessa perustoimikkaassa kude on vallitsevana kankaan pinnalla. Loimivaltaisessa perustoimikkaassa loimi on vallitsevana kankaan pinnalla. Muita perustoimikkaasta johdettuja toimikkaita ovat kärkitoimikas, ristitoimikas, murtotoimikas, ruudullinen murtotoimikas, punostoimikas, katkotoimikas, kierretoimikas, aaltotoimikas ja vinotoimikas.

Lähteet
Harjumäki, Ulla ym. Kankaankutojan sidosoppi. 3.-4. painos. Helsingissä: Otava, 2001. ISBN 951-1-09880-2

Sidokset
Gurli Lindén

Gurli Ingegärd Lindén, o.s. Kronqvist (s. 18. tammikuuta 1940 Öja) on suomenruotsalainen kirjailija, joka asuu nykyisin Ruotsissa.

Teoksia
Att resa sig, runoteos, 1973
Bli till, 1976
Brännmärken, 1977
 Första damernas, 1979 
Fosterjord, runoteos, 1979
Avtryck av tankar, resor, utrop, 1981
I tidernas öga, runoteos, 1983
Maras ö, 1984
Den splittrande båten, runoteos, 1986
Framtid, runoteos, 1989
Pyramid, runoteos, 1990
Grodan, runoteos, 1993
Sång ur örat, runoteos, 1998
Mylord, runoteos, 2001
Varans dröm, 2003

Palkintoja 
 SLS:n palkinto 1976
 Edith Södergranin palkinto 1987
 Bernt Larsson priset 1987

Lähteet 
  (Arkistoitu linkki)

Viitteet

Suomenruotsalaiset kirjailijat
 Suomalaiset runoilijat
Vuonna 1940 syntyneet
Elävät henkilöt
Steffen Iversen

Steffen Iversen (s. 10. marraskuuta 1976, Oslo, Norja) on norjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.

Iversen on kotimaansa seurojen lisäksi edustanut englantilaisia Tottenhamia, Wolverhamptonia ja Crystal Palacea.

Iversen pelasi Norjan maajoukkueessa 79 ottelua ja teki 21 maalia vuosina 1998–2011. Hän kuului Norjan joukkueeseen vuoden 2000 EM-kisoissa.

Lähteet 

Norjalaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1976 syntyneet
Elävät henkilöt
Peter Reckell

Peter Reckell (s. 7. toukokuuta 1955 Elkhart, Indiana) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Päivien viemää -televisiosarjan Bo Bradyna.

Reckell on näytellyt Bo Bradya Päivien viemäässä vuosina 1983–1987, 1990–1992 ja uudestaan vuodesta 1995 lähtien. Muita tunnettuja rooleja ovat muun muassa Eric Hollister As the World Turns -sarjassa vuosina 1980–1982 sekä Johnny Rourke Knots Landingissa vuosina 1988–1989.

Hän on nykyään naimisissa laulaja Kelly Moneymakerin kanssa.

Aiheesta muualla
 

Yhdysvaltalaiset näyttelijät
Vuonna 1955 syntyneet
Elävät henkilöt
Zarasai

Zarasai () on kaupunki Utenan läänissä Itä-Liettuassa. Vuonna 2012 väkiluku oli 7 073.

Zarasai on mainittu asiakirjoissa vuonna 1506. Venäjän keisarikunnan vuosina kaupunki kuului ensin Vilnan kuvernementtiin, ja se sai vuonna 1836 ensimmäisen vaakunansa ja nimen Novoaleksandrovsk () Nikolai I:n pojan Aleksanterin mukaan. Kaupunginoikeudet se sai 1843, ja Kaunasin kuvernementissa Novoaleksandrovsk oli kihlakunnan hallintokeskus. Vuonna 1919–1929 kaupungin nimi oli Ezerenai.

Nykyään Zarasai on saman nimisen Zarasain kunnallispiirin hallinnollinen keskus.

Asukasluvun kehitys

Lähteet
Portrait of Regions of Lithuania

Viitteet

Aiheesta muualla

Utenan läänin kaupungit
Paatsivuono

Paatsivuono (, ) on kunta Tromssan läänissä Pohjois-Norjassa. Paatsivuonon kunta sijoittuu kahden, jyrkkien vuorten reunustaman vuonon ympäristöön, Paatsivuonon ja Malankivuonon. Alueella on maataloutta. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 5 562 asukasta. Kunnan hallinnollinen keskus on Storsteinnes, jossa 890 asukasta. Toinen tärkeä taajama on Nordkjosbotn.

Paikallinen Storsteinnes-meijeri valmistaa ruskeaa norjalaista juustoa sekä Balsfjord-vuohenmaitojuustoa.

Historia 
Alueen ensimmäiset asukkaat olivat saamelaisia. Alueelle saapui uudisasukkaita Etelä-Norjasta sekä myös Suomesta.

Malankivuonon rannalla sijaitseva kunnan länsiosa muodosti aiemmin itsenäisen Malangenin kunnan, joka liitettiin Paatsivuonoon vuonna 1964.

Lähteet

Kirjallisuutta 
 Rolf Haugland: Natur og bosettning i Balsfjord kommune. Harstad 1998. ISBN 82-994833-0-1
 Anders Ole Hauglid: Balsfjorden og Malangens historie. Fram til 1830-åra. Fra veidesamfunn til jordbruksbygd. Utgitt av Balsfjord kommune 1981. ISBN 82-7096-111-6

Aiheesta muualla 
Kunnan kotisivut
Bardu

Bardu eli Perttula  () on kunta Tromssan läänissä pohjois-Norjassa. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 3 933 asukasta. Kunnan hallintokeskus on Setermoen, jossa on 2 317 asukasta. Bardusta on kotoisin entinen yhdistetyn hiihtäjä Fred Børre Lundberg.

Lähteet

Aiheesta muualla
Lulu (laulaja)

Marie McDonald McLaughlin Lawrie (s. 3. marraskuuta 1948), parhaiten tunnettu taiteilijanimeltään Lulu, on skotlantilainen laulaja-lauluntekijä, näyttelijä, malli ja televisiopersoona. Hän on luonut menestyksekästä uraa viihdemaailmassa 1960-luvulta 2000-luvulle. Hän oli yksi vuoden 1969 Eurovision laulukilpailun neljästä voittajasta kappaleella Boom Bang-a-Bang, jolla hän edusti Isoa-Britanniaa.

Albumit
1965 Something To Shout About
1969 The Most Of Lulu
1969 Lulu's Album
1969 New Routes
1970 Melody Fair
1970 It's Lulu
1971 The Most of Lulu — #15 UK
1973 Lulu (myös: The Man Who Sold The World)
1976 Heaven and Earth and the Stars
1978 Don't Take Love For Granted
1993 Independence — #67 UK
2002 Together — #4 UK (duettoja)
2003 The Greatest Hits — #35 UK
2004 Back on Track  
2005 A Little Soul in Your Heart — #28 UK

Skotlantilaiset laulajat
Euroviisuvoittajat
Vuoden 1969 euroviisuedustajat
Yhdistyneen kuningaskunnan euroviisuedustajat
Brittiläiset lauluntekijät
Skotlantilaiset näyttelijät
Brittiläiset mallit
Vuonna 1948 syntyneet
Elävät henkilöt
Johanna Holmström

Johanna Holmström (s. 1981 Sipoo) on suomenruotsalainen kirjailija.

Holmströmin ensimmäinen teos, novellikokoelma Inlåst och andra noveller, ilmestyi vuonna 2003. ”Inlåst”-novelli oli Sveriges Radion novellipalkintoehdokkaana vuonna 2004. Novellikokoelma Camera Obscura (2009) sai ilmestymisvuonnaan ruotsinkielisen Ylen kirjallisuuspalkinnon ja ruotsalaisen Svenska Dagbladetin kirjallisuuspalkinnon.

Holmström asuu Helsingissä. Hän on opiskellut yleistä kirjallisuustiedettä Helsingin yliopistossa.

Teokset
 Inlåst och andra noveller (2003)
 Tvåsamhet (2004)
 Ur din längtan (2007)

Lähteet

Aiheesta muualla
 Johanna Holmström Kirjasampo.fi:ssä

Suomalaiset kirjailijat
Vuonna 1981 syntyneet
Elävät henkilöt
The Oz (albumi)

The Oz on Oz -yhtyeen ensimmäinen albumi. Se julkaistiin vuonna 1982. Albumi on julkaistu myöhemmin nimellä Hey You / Heavy Metal Heroes. Albumilta julkaistiin single "Second-Hand Lady" / "Rather Knight".

Kappaleet 
Kaikki kappaleet kirjoittanut Tapani Hämäläinen & Kari Elo.

Kokoonpano 
 Ape De Martinez (Tapani (Eero) Hämäläinen) – laulu
 Kari Elo – kitara
 Tauno Vajavaara – basso
 Mark Ruffneck (Pekka Mark) – rummut

Vuoden 1982 esikoisalbumit
The Ozin albumit
Humiliaatit

Humiliaatit olivat Pohjois-Italian uskonnollinen oppositioliike 1100-luvulla. He muodostivat veljestöjä, jotka pitäen kiinni maallisesta ammatista ja avioliitosta sitoutuivat elämään katumuksessa ja köyhää Kristusta seuraten. Heidät tuomittiin kerettiläisiksi kataarien ja valdolaisten kanssa vuonna 1184, mutta Innocentius III tunnusti myöhemmin heidän maallikkosaarnansa ja veljestönsä.

Katolisen kirkon sääntökunnat
Mascara

Mascara on suomalainen kolmen naisen muodostama popmusiikkiyhtye, joka on saanut nimensä ripsiväriä tarkoittavasta sanasta. Yhtyeen jäsenet suurimman suosion aikaan olivat Sari Wallenius, Katri Somerjoki ja Maria Sundfors (o.s. Määttä). He käyttivät taiteilijanimiä Kveeni (Wallenius), Mizu (Somerjoki) ja S-Team (Sundfors). Maria Sundforsin lähdön jälkeen hänen tilalleen tuli Tiia Tamminen. Samalla vaihtuivat myös taiteilijanimet: Geeni (Wallenius), Nizu Pudding Somerjoki sekä DJ Tantta (Tamminen).

Yhtyeen tunnetuin kappale on ”Erittäin hyvä (ellei täydellinen)”, jota seurannut albumi Erittäin hyvä myi noin 12 000 kappaletta. Yhtye esiintyi puolentoista vuoden ajan, minkä jälkeen se hajosi. Mascara esiintyi ja levytti myös yhdessä iskelmälaulaja Frederikin kanssa.

Yhtye osallistui syksyllä 2014 Yle TV2:n viihdeohjelmaan We Want More, jonka myötä yhtye levytti uuden kappaleen "Tänään, tässä ja nyt". Ohjelmaan liittyen julkaistiin myös kokoelmalevy. Se sisälsi uuden kappaleen lisäksi uudet versiot "Erittäin hyvä (ellei täydellinen)" ja "Assanvessankassa" -kappaleista. Kappaleiden tuotannosta vastasivat JS16 ja DJPP.

Yhtye teki toisen comebackin vuonna 2019 kun esiintyi kesällä Jysäri-festivaalilla ja on mukana HitMix-risteilyllä

Diskografia

Albumit

Singlet 

 Singlejen listasijoitukset viittaavat Suomen viralliseen singlelistaan sekä vuosina 1992–2007 Rumba-lehdessä julkaistuun levymyynnin ja radiosoiton yhdeksi hittilistaksi yhdistäneeseen Top 50 Hitit -listaan (Rumba Top 50).

Muut kappaleet 
 När vi två blir en (En samling som är så där -kokoelma, 1998)
 Humu Humu Nuku Nuku Apua! (Frederik - Sä tulit koputtamatta, 1998)

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 
 
 Ylen Elävä arkisto: Mascara – erittäin hyvä.

Suomalaiset popyhtyeet
Suomalaiset eurodanceartistit ja -yhtyeet
1990-luvun yhtyeet ja sooloartistit
Stabbing the Drama


Stabbing The Drama on Soilworkin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 28. helmikuuta 2005.

Albumi nousi Ruotsissa Sverigetopplistanin sijalle 14. Suomessa se debytoi virallisen albumilistan sijalle 19.

Kappaleet 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

Bonuskappaleet

Kokoonpano 
 Björn "Speed" Strid – laulu
 Peter Wichers – kitara
 Ola Frenning – kitara
 Ola Flink – basso
 Sven Karlsson – kosketinsoittimet
 Dirk Verbeuren – rummut

Arvostelut 
 Blabbermouth: 7/10
 Imperiumi.net: 
 Soundi:

Lähteet 

Vuoden 2005 albumit
Soilworkin albumit
Simutrans

Simutrans on Hansjörg "Hajo" Malthanerin kehittämä ilmainen kuljetusyrityksen managerointipeli. Malthaner jätti kehitysyhteisön heinäkuussa 2005. Itse pelin kehittämisen hän oli lopettanut jo aiemmin. Nykyään kehitystiimin johtajana toimii Markus "Prissi" Pristovsek.

Yleistä
Simutransissa pelaaja toimii kuljetusyhtiön johtajana tehtävänään kasvattaa pikku yrityksestä suuryritys. Peli tukee kuljetusmuotoina autoja, junia, raitiovaunuja, laivoja sekä lentokoneita. Pelissä on myös mahdollista käyttää ns. aikajana-toimintoa, jolloin erilaisia kuljetusvälineitä saa käyttöönsä ajan kuluessa.

Alun perin Simutransin pelialue muodostui 64×64 pikselin ruuduista, mutta myöhemmin ilmestyi versio, jossa ruutujen tarkkuus on 128×128 pikseliä, mahdollistaen hienommat ja yksityiskohtaisemmat grafiikat sekä 96x96 pikselin ruutuja käyttävä versio, jossa kaikki kuvat on piirretty käsin.

Muokkaaminen
Peliä voi helposti muokata haluamansa laiseksi muokkaamalla erinäisiä sääntötiedostoja. Omien esineiden kuten kulkuneuvojen, teiden, rakennusten lisääminen peliin on myös helppoa pelissä olevan makeobj-ohjelman avulla.

Aiheesta muualla
Simutransin virallinen kotisivu Pääsasiassa vain linkkikokoelma
Simutransin virallinen foorumi Täältä voit ladata pelin uusimmat versiot

Windows-pelit
Linux-pelit
Vapaat ohjelmistot
Malefic

Scott Conner (taiteilijanimeltään Malefic) on yhdysvaltalainen muusikko, joka on tunnettu black metal -yhtyeestään Xasthur. Hän on yksi Xasthurin perustajista aina vuodesta 1995 lähtien, mutta vuonna 1999 yhtyeestä muodostui vain yhden henkilön, Maleficin, projekti. Tämä johtui muiden jäsenten haluista soittaa vain perinteistä death metallia, kun taas Connor halusi jotain synkempää eikä niin tyypillistä musiikkia . Hän on myös sanonut olevanansa epäsosiaalinen ihminen, eikä tulisi toimeen muiden jäsenien kanssa , tosin hän on vieraillut muutaman muun yhtyeen keikoilla, kuten Nachtmystiumin ja Sunn O))):n. Malefic on sanonut saaneensa paljon inspiraatiota yhtyeiltä kuten Graveland (alkutuotanto) ja Burzum .

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Haastattelu 
 Toinen haastattelu 

Yhdysvaltalaiset säveltäjät
Yhdysvaltalaiset kitaristit
Syntymävuosi puuttuu
Elävät henkilöt
Šeksna (joki)

Šeksna () on Volgan vasemmanpuoleinen sivujoki Vologdan alueella Venäjällä. Nykyisellään joki on 139 km:n pituinen. Se laskee Valkeajärvestä (Beloje ozero) Rybinskin tekojärveen. Ennen vesistöjen patoamista joki oli nykyistä paljon pitempi. Joessa on kaksi voimalaitosta. Šeksna on osa Volgan–Itämeren vesitietä, ja siitä on myös kanavayhteys Vienanjoen vesistöön. Šeksnan varrella sijaitsee Šeksnan kaupunkityyppinen taajama ja joen suulla Vologdan alueen suurin kaupunki Tšerepovets.

Volgan vesistö
Seksna
Šeksna

Šeksna on Šeksna-nimisen Volgan sivujoen varrella oleva kaupunkityyppinen taajama, jossa oli 15 900 asukasta 2005. Se on Vologdan alueen Šeksnan piirin hallinnollinen keskus. Etäisyys Vologdasta on 83 kilometriä. Šeksnan kaupunkityyppinen taajama muodostettiin vuonna 1954 Nikolskoje selon kylästä, jonka väestömäärä oli lisääntynyt teollistumisen myötä.

Elinkeinot

Sekšnassa on mekaanista puunjalostusteollisuutta.

Elintarviketeollisuus
OOO Šeksninski kombinat hleboproduktov (venäjäksi ООО «Шекснинский комбинат хлебопродуктов»)
OAO Šeksninski raipištšekombinat (venäjäksi ОАО «Шекснинский райпищекомбинат»)
PK Šeksninski kombinat maslozavod  (venäjäksi ПК «Шекснинский маслозавод»)
OAO Ptitsefabrika Šeksninskaja  (venäjäksi ОАО «Птицефабрика Шекснинская»)

Energiantuotanto
Šekskinskaja GES (venäjäksi ОАО Шекснинская ГЭС)

Puunjalostus
OOO Šeksninski kombinat drevesnyh plit (venäjäksi ООО «Шекснинский комбинат древесных плит»)
 ООО «МузЛесДрев»

Kuvia 

Vologdan alueen kaupunkimaiset taajamat
Turun ammattikorkeakoulun opiskelijakunta

Turun ammattikorkeakoulun opiskelijakunta – TUO (engl. Student Union of Turku University of Applied Sciences – TUO) on Turun ammattikorkeakoulussa toimiva ammattikorkeakoululain 42a§:n mukainen opiskelijakunta.

Opiskelijakunnan tehtävänä on valita opiskelijoiden edustajat ammattikorkeakoulun hallitukseen ja muihin monijäsenisiin toimielimiin. Lisäksi opiskelijakunta toimii jäsentensä yhdyssiteenä ja edistää heidän yhteiskunnallisia, sosiaalisia ja henkisiä sekä opiskeluun ja opiskelijan asemaan yhteiskunnassa liittyviä pyrkimyksiä.

Jäsenyys 
Opiskelijakunta edustaa kaikkia Turun ammattikorkeakoulun 9 300 opiskelijaa ja opiskelijakunnan jäsenyys on vapaaehtoinen. Jäseneksi voivat liittyä kaikki Turun ammattikorkeakoulussa tutkintoon opiskelevat opiskelijat. Jäseneksi liittyvä saa opiskelijakortin, joka oikeuttaa opiskelija-alennuksiin. 

Yhteensä opiskelijakunnalla on jäseniä noin 5 300 henkeä. Jäseniä opiskelijakunnalla on Turussa ja Salossa.

Toimisto ja organisaatio 
Opiskelijakunnan toimisto sijaitsee ICT-Cityn toimipisteessä, minkä lisäksi jäsenistöä palveleva TUO Lounge opiskelijakunnalla on Educityn toimipisteissä. Opiskelijakunnan toimistolla työskentelee opiskelijakunnan hallituksen ja edustajiston puheenjohtajiston lisäksi opiskelijakunnan toiminnanjohtaja, sekä viestinnän ja vaikuttamisen sekä tuutoroinnin ja palveluiden asiantuntijat.

Ylintä valtaa opiskelijakunnassa käyttää jäsenten joka syksy vaaleilla valitsema edustajisto. Edustajisto nimittää hallituksen, joka huolehtii käytännön toimintaan liittyvistä päätöksistä ja asioiden hoitamisesta yhdessä työntekijöiden kanssa.

Historia 
Opiskelijakunnan toiminta on käynnistynyt elokuun alussa 2006, jolloin aiemmin opiskelijakunnan tehtäviä ammattikorkeakoulussa hoitaneen Turun ammattikorkeakoulun opiskelijayhdistys TUKKO ry:n toiminta siirrettiin opiskelijakunta TUOlle. TUKKO on alun perin perustettu nimellä Turun ammattikorkeakoulun ylioppilaskunta ry jo huhtikuussa 1996. Tuolloin voidaan katsoa TUOn toiminnan varsinaisesti saaneen alkunsa. Perustamisen yhteydessä valittua ylioppilaskunta-nimeä ei kuitenkaan voitu käyttää sen viitattua yliopistolain mukaisiin ylioppilaskuntiin, joten rekisteriviranomaisten vaatimuksesta yhdistys rekisteröitiin nimellä TUKKO.

Hallituksen puheenjohtajat 
TUO:n hallituksen puheenjohtajat:
 Elna Voipio (2007–2008) 
 Sanni Rostedt (o.s. Rantanen) (2009–2010) 
 Emmi Lehtinen (2011) 
 Ringa Prauda-Rydgen (o.s. Prauda) (2012)
 Heini Kuusisto (2013)
 Vili B. Moisio (2014)
 Sonja Raitamäki (2015)
 Tuomas Kiviranta (2016)
 Jukka-Pekka Salmela (2017–2018)
 Mikke Kuula (2019)
 Jade Tähtinen (2020-2021)
Matias Sillanmäki (2022-)

Lähteet

Aiheesta muualla
Turun ammattikorkeakoulun opiskelijakunnan nettisivut
Turun ammattikorkeakoulun sivut

Opiskelijakunnat
Turun ammattikorkeakoulu
Hevoskastanjat

Hevoskastanjat (Aesculus) on kasvisuku saippuamarjakasvien (Sapindaceae) heimossa. Sukuun kuuluu parisenkymmentä lajia, jotka kasvavat luontaisena Kaakkois-Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Himalajalla ja Itä-Aasiassa. Nimensä hevoskastanjat lienevät saaneet siitä, että turkkilaiset käyttivät hevoskastanjansiemeniä hevosten yskänlääkkeenä. Hevoskastanja (Aesculus hippocastanum) tuli Balkanilta muualle Eurooppaan 1500-luvulla. Hevoskastanjojen lehdet, kukat ja siemenet sisältävät eskuliinia (C15H16O9).

Kuvaus 
Hevoskastanjat ovat kesävihantia yksikotisia järeitä puita tai joskus myös pensaita. Niiden oksat ja vuosikasvaimet ovat vankkoja. Oksien silmut ovat isoja (3,5 cm) ja tahmeita. Lehdet ovat suuria (20–30 cm), pitkäruotisia, vastakkaisia, isolapaisia ja sormilehdykkäisiä. Alkukesällä huomiota herättävä on kartiomainen kukinto, joka on suuri ja pysty (20–30 cm). Piikkipallomainen hedelmä on paksuseinäinen, nahkea kota, jossa on yksi tai kaksi isoa (2–4 cm), ruskeaa pähkinämäistä ihmisravinnoksi kelpaamatonta siementä.

Hevoskastanjat Suomessa 
Etelä-Suomessa menestyy hyvin balkaninhevoskastanja (Aesculus hippocastanum). Sen kukat touko-kesäkuussa ovat valkoisia ja keskeltä kellertäviä. Myös punertavakukkainen punahevoskastanja (Aesculus × carnea) on menestynyt etelä- ja lounaisrannikolla. Se on selvästi pienempi kuin balkaninhevoskastanja ja sen talvisilmut ovat heikosti tahmeat. Keltahevoskastanjakin (Aesculus flava) on menestynyt aivan eteläisessä Suomessa.

Lajeja ja risteymiä 
 Aesculus arguta – texasinhevoskastanja
 Aesculus californica – kalifornianhevoskastanja
 Aesculus chinensis – kiinanhevoskastanja
 Aesculus flava – keltahevoskastanja (syn. Aesculus octandra)
 Aesculus glabra – ohionhevoskastanja
 Aesculus hippocastanum – balkaninhevoskastanja eli hevoskastanja
 Aesculus indica – intianhevoskastanja
 Aesculus neglecta
 Aesculus parviflora – huiskahevoskastanja
 Aesculus pavia – hurmehevoskastanja eli missippinhevoskastanja
 Aesculus sylvatica
 Aesculus turbinata – japaninhevoskastanja
 Aesculus wangii (syn. Aesculus assamica)
 Aesculus × carnea – punahevoskatanja
 Aesculus × hybrida – appalakkienhevoskastanja

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Hevoskastanjat (Aesculus)
 Dendrologian seura: Hevoskastanjat (Aesculus), vuoden puusuku 2019
 Den virtuella floran: Aesculus 
 ITIS: Aesculus 
 United States Department of Agriculture (USDA): Aesculus 
 Flora of China: Aesculus
Guy Fawkesin yö

Guy Fawkesin yö (, tunnetaan myös nimellä Guy Fawkesin päivä tai kokkoyö) on englantilaisen salaliittolaisen Guy Fawkesin mukaan nimetty juhlapäivä, jota vietetään Yhdistyneessä kuningaskunnassa  niin sanotun ruutisalaliiton epäonnistumisen vuosipäivänä 5. marraskuuta. Ympäri Britanniaa järjestetään ilotulituksia, joista mahtavimmat ovat Lontoossa, jonne juhlapäivän historia sijoittuu. 

Päivää vietetään myös Uudessa-Seelannissa ja Etelä-Afrikassa sekä Kanadan englanninkielisissä osissa. Uudessa-Seelannissa juhla merkitsee kesän alkua.

Perinteet ja niihin liittyvät tavat 
Perinteisiin kuuluu, että lapset tekevät Guy Fawkesia muistuttavan nuken nimeltä The Guy ja kantavat sitä mukanaan kaduilla. He keräävät rahaa sanomalla ”A penny for the Guy”, jotta saisivat rahaa illan ilotulituksia varten.

Parlamenttitalon vuosittaisten avajaisten perinteisiin kuuluu, että ennen avajaisia vartija tutkii Westminsterin palatsin kellarit.

Ympäri Yhdistynyttä kuningaskuntaa järjestetään ilotulituksia ja sytytetään kokkoja.

Historia 
Englannin ja Irlannin protestanttisen kuningatar Elisabet I:n kuoltua vuonna 1603 vainotut katoliset toivoivat, että uusi kuningas Jaakko I olisi suvaitsevaisempi heidän uskontoaan kohtaan. Hän osoittautui kuitenkin yhtä protestanttiseksi kuin edeltäjänsä, minkä seurauksena joukko katolisia päätti räjäyttää Lontoon parlamenttitalon eli Westminsterin palatsin sen vuosittaisissa avajaisissa vuokraamalla palatsin kellarit ja sijoittamalla sinne 36 tynnyriä ruutia. Kuningas sai kuitenkin vihjeen räjäytysyrityksestä. 5. marraskuuta 1605 Guy Fawkes saatiin kiinni palatsin kellarista ja tuomittiin kuolemaan hirttämällä, repimällä ja paloittelemalla. Saman päivän iltana kuninkaan pelastumista juhlittiin ilotulituksin.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Guy Fawkes and Bonfire Night 
 The Traditions Of Guy Fawkes Night 

Ilotulitus
Marraskuun juhlapäivät
Seulonnan keskeiset artikkelit
Pauli Pitkänen

Paul (Pauli) Einar Pitkänen (2. joulukuuta 1911 Nilsiä – 28. syyskuuta 1941 Siilinjärvi) oli suomalainen maastohiihtäjä ja maailmanmestari.

Pitkänen voitti kolme kultaa hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa, kaksi Lahdessa vuonna 1938 ja yhden Zakopanessa vuonna 1939. Vuoden 1938 kisoissa hän voitti kullat 18 kilometrin matkalla ja 4 × 10 kilometrin viestissä. Vuonna 1939 hän voitti kultaa 4 × 10 kilometrin viestissä yhdessä Olavi Alakulpin, Eino Olkinuoran ja Klaus Karppisen kanssa sekä sijoittui 18 kilometrin matkalla 11:nneksi.

SM-kilpailuissa Pitkänen sijoittui parhaimmillaan neljänneksi 17 kilometrillä vuonna 1937. Hän voitti Puijolla 17 kilometrin hiihdon vuosina 1933, 1934, 1935, 1937 ja 1938 sekä Ounasvaaralla 15 kilometrin kilpailun vuonna 1937. Holmenkollenilla hän sijoittui 17 kilometrillä toiseksi vuonna 1937.

Urallaan Pauli Pitkänen edusti Sänkimäen Hakaa, Savon Sisua ja Puijon Hiihtäjiä. Hänen veljensä Lauri ja Aaro Pitkänen olivat kansallisen tason hiihtäjiä.

Sota-aika 
Talvisodassa Pitkänen oli ensin alikersanttina Jalkaväkirykmentti 38:n hiihtojoukoissa, mutta joutui sodan ratkaisupäivinä kiväärimieheksi Laatokan rannoille ja saariin. Petäjäsaaressa hän haavoittui 4. maaliskuuta 1940 saatuaan kranaatinsirpaleen reiteensä. Kaksi päivää myöhemmin Petäjäsaaren epätoivoisessa puolustuksessa kaatui yhden päivän aikana ainakin 117 suomalaista, heistä 46 rantasalmelaisia ja 23 nilsiäläisiä.

Pitkänen ylennettiin taisteluansioistaan kersantiksi ja määrättiin upseerikouluun. Jalkavamma ei kuitenkaan parantunut, ja syksyllä 1940 hän joutui takaisin sairaalaan. Jalka halvaantui, ja hän joutui sittemmin liikkumaan invalidikepin avulla.

Jatkosodan alkaessa kesällä 1941 Pitkänen lähti vapaaehtoisena kotirintaman tehtäviin. Nilsiän suojeluskuntalaiset olivat 18. elokuuta eräässä koulussa järjestelemässä kuntansa kaatuneiden varusteita. Niistä löytyi käsikranaatti, ja sitä käsitellessä Pitkänen huomasi sen syttyvän. Hän aikoi heittää kranaatin ikkunasta ulos, mutta pihalla oli lapsia leikkimässä. Muut ryntäsivät huoneesta ulos, mutta invalidikepin avulla liikkunut Pitkänen ehti vain heittäytyä lattialle makaamaan, ennen kuin kranaatti räjähti. Hän sai vaikeita vammoja ja kuoli sairaalassa kuusi viikkoa myöhemmin 28. syyskuuta 1941.

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset maastohiihtäjät
Suomalaiset toisessa maailmansodassa kaatuneet
Vuonna 1911 syntyneet
Vuonna 1941 kuolleet
Metacafe

Metacafe on vuonna 2002 perustettu verkkosivusto, joka on erikoistunut omatekoiseen lyhytelokuvaviihteeseen. Metacafen käyttäjät jakavat tuhansia uusia videoita päivittäin. Palvelu tarjoaa myös työpöytäohjelmiston käyttäjille, jotka lataavat useita videoita päivittäin. Ohjelma pystyy lataamaan videoita, kun tietokone on toimettomana. Yhteisössä on myös arvostelujärjestelmä, jonka avulla voidaan suositella suosituimpia videoita.

Tuottajapalkinnot 
Lokakuussa 2006 Metacafe aloitti Producer Rewards eli Tuottajapalkinnot -ohjelman, jossa videotuottajille maksetaan alkuperäisestä sisällöstä. Mikä tahansa video, joka saavuttaa 20 000 katsomiskertaa, on arvosteltu vähintään kolmen tähden arvoiseksi eikä riko tekijänoikeuksia tai mitään Metacafen yhteisön normeja, palkitaan 5 dollarilla joka 1000 katsomiskerrasta. 20 000 katsomiskerrasta tuottaja ansaitsee 100 dollaria, 200 000 katsomiskerrasta 1 000 dollaria ja 2 miljoonasta katsomiskerrasta 10 000 dollaria. Metacafen menestynein tuottaja Kipkay on ansainnut kesäkuuhun 2008 mennessä 107 414 dollaria.

Aiheesta muualla 
 Metacafen virallinen sivusto

Videonlevityssivustot
Kristologia

Kristologia (kr. Khristos, Kristus ja logos, tieto) on tutkimusta Kristuksen asemasta teologiassa. Toisaalta termillä voidaan viitata jonkun ajattelijan käsityksiin Kristuksesta.

Spekulatiivista kristologiaa voidaan pitää hellenistisenä lisänä alun perin soteriologiseen teologiaan. 

Kristologian ongelmat ovat Lessingin mukaan:

 Kronologinen ongelma: mitä historiallisesti todella tapahtui?
 Epistemologinen ongelma: miten tapahtuneesta voi johtaa mitään metafyysistä?
 Eksistentialistinen ongelma: mitä sanottavaa muinaisella Palestiinalla voi olla nykyajalle?

Lähteet

Aiheesta muualla 

Kristillinen filosofia
Kristillinen teologia
Kvartodesimaanit

Kvartodesimaanit olivat niitä varhaisia kristittyjä, jotka viettivät kristittyä pääsiäistä samaan aikaan kuin juutalaiset omaa pääsiäistään (14. Nisán-kuuta). Heitä oli lähinnä idässä. Heidän vastustajansa, jotka aikaa myöten voittivat, viettivät kristittyä pääsiäistä Nisán-kuun 14:ttä seuraavana sunnuntaina. Anti-kvartodesimaanien kanta vahvistettiin Nikaian ensimmäisessä kirkolliskokouksessa vuonna 325, mutta kvartodesimaaneja esiintyi vielä 300-luvun jälkipuoliskolla.

Kirkkohistoria
Uskonnolliset lait
M/S Alpo

Hinaaja M/S Alpo on Toppilan Möljä Oy:n omistama perinnelaiva. Alpolla on laituripaikka Toppilan entisen sataman alueella.

Alus rakennettiin United Boat Servicen telakalla City Islandilla Bronxissa New Yorkissa satamahinaajaksi. Aluksen tilaajana oli Yhdysvaltain maavoimat (Army transportation corps), sen alkuperäinen nimi oli ST-335 ja se luovutettiin tilaajalle vuosien 1943 ja 1944 vaihteessa. ST-335 osallistui Normandian maihinnousuun liittyvään keinotekoisen sataman kokoamisoperaatioon.

Sodan jälkeen Suomen Kansanhuoltoministeriö osti Yhdysvaltain asevoimien ylijäämävarastosta 24 hinaajaa - näiden mukana ST-335. Alukselle annettiin uusi nimi DR-18 ja se lähetettiin miinanraivaustehtäviin Suomenlahdelle.

Oulun kaupunki osti aluksen ja teetti siihen muutostöitä F.W. Hollmingin Rauman telakalla, jotta alus soveltuisi Perämeren talvisiin olosuhteisiin. Miinanraivausalus muuttui satamahinaajaksi ja sai uuden nimen M/S Alpo Oulun silloisen apulaiskaupunginjohtajan Alpo Aution mukaan. Alpo toimi hinaajana ja satamajäänsärkijänä vuodet 1952–1971 ja avustavana hinaajana 1971–1990. Alpon korvasi Oulun sataman nykyinen satamahinaaja ja jäänsärkijä J/M Tuura. Jonkun aikaa alusta ylläpidettiin kriisiajan tarpeita varten, mutta 1990-luvun puolen välin jälkeen Alposta huolehtiminen on jäänyt vapaaehtoistyön varaan.

Alpo palasi Normandiaan maihinnousun 60-vuotisjuhliin, joita vietettiin 6. kesäkuuta 2004.

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 
 M/S Alpon kotisivut 

Hinaajat
Oulu
DR-18
Aukusti Uotila

Aukusti Uotila (5. toukokuuta 1858 Urjala – 18. maaliskuuta 1886 Ajaccio, Korsika) oli suomalainen taidemaalari.

Henkilöhistoria
Uotilan vanhemmat olivat maanviljelijä, valtiopäivämies Antti Uotila ja Ulrika Maria Laatu. Uotilan veljenpoikia olivat taidemaalari Antti Favén sekä kansatieteilijä ja sotilas Pertti Uotila. Uotila opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1873–1876 ja Helsingin yliopiston piirustussalissa 1876–1877 Hjalmar Munsterhjelmin oppilaana. Ylioppilaaksi hän valmistui 1876. Uotila ryhtyi opiskelemaan lääkäriksi, mutta hän keskeytti opintonsa ja lähti Pariisiin ja maalasi siellä 1877–1879 École des Beaux-Arts -akatemiassa K. Lehmannin johdolla.

Tultuaan takaisin Suomeen lyhyeksi ajaksi vuosiksi 1879–1880 hän palasi Ranskaan ja asui useilla eri paikkakunnilla.

Hänen elämäänsä varjostivat köyhyys ja huono terveys. Uotila kuoli Korsikalla vain 27-vuotiaana keuhkotautiin, joka oli puhjennut vuonna 1881 hänen saatuaan vuotta aiemmin pahan kurkkutaudin. Hänet on haudattu Ajaccioon; hautajaisissa oli läsnä vain hänen italialaisen vuokraemäntänsä perhe.

Taiteellinen tuotanto

Realismin edustaja
Taiteilijana Uotila edusti realistista tyylisuuntaa. Uotilan parhaina töinä pidetään hänen Pariisin-ajan tuotantoaan.  Hänen teoksiaan on Ateneumissa, muun muassa Syysmaisema kuutamossa (1883) ja Nizzan vihannestori (1885). Suomen Taideyhdistys järjesti Uotilalle ja Johannes Takaselle yhteisen muistonäyttelyn syksyllä 1886.

Teoksia
 Lammaspaimen, 1879
 Tyttö Bretagnen rannalla, 1880
 Osterinpoimijoita Bretagnen rannikolta, 1880
 Kalastuspaikka kuutamolla, 1883
 Nuottakota, 1884
 Lohipato Vallinkoskessa, 1884
 Oliivimetsä, 1885
 Esplanadin kappeli, 1885
 Nuotanvetoa Korsikan rannikolla, 1886
 Lago di Como
 Metsäkuva
 Kalaverkkojen puhdistus auringonlaskussa
 Hämäläinen maisema
 Kesämaisema
 Onkiva tyttö
 Lampaita hongikossa
 Urjalan kirkko

Kuvagalleria

Lähteet

Kirjallisuus
 
 Lindström, Aune: Aukusti Uotila. WSOY 1948.

Viitteet

Aiheesta muualla

Kuva maalauksesta Tyttö Bretagnen rannalla. Artnet.
Kuva maalauksesta Lago di Como. Artnet.
 

Suomalaiset taidemaalarit
Vuonna 1858 syntyneet
Vuonna 1886 kuolleet
Monarkianismi

Monarkianismi on Noetos Smyrnalaisen 100-luvun lopulla Vähässä-Aasiassa kehittämä modalistinen heresia, joka vastusti apologeettien logoskristologiaa (joka hänen mukaansa kielsi monoteismin ja Kristuksen täyden jumaluuden) ja puolsi sen sijaan Jumalan ja Kristuksen täyttä identiteettiä: Jumala itse oli ruumiillistunut Kristuksessa ja alistunut kärsimykseen ja kuolemaan.

Noetos sai niin idässä kuin lännessäkin paljon kannattajia, jotka näkivät hänen julistuksessaan seurakuntaperinteen tarkan ilmauksen. Hänen käsityksensä herätti myös voimakasta vastustusta, koska katsottiin, että se veti Jumalan alas katoavaiseen, intohimojen täyttämään maailmaan; siksi se leimattiin patripassianismiksi. Lopuksi Noetos Smyrnalainen ekskommunikoitiin, ja Origeneen kolminaisuusoppi syrjäytti monarkianismin.

Samanlaisia ajatuksia esitti 200-luvun alussa libyalainen Sabellios (sabellianismi) ja myöhemmin muun muassa socinolaiset.

Antiikin kristillisyys
Akallinen mies

Akallinen mies on vuonna 1986 valmistunut Edvin Laineen ohjaama elokuva. Se on jatko-osa 1983 valmistuneelle Akattomalle miehelle ja jäi Edvin Laineen viimeiseksi elokuvaohjaukseksi. Ensi-ilta oli 5. joulukuuta 1986.

Vastaanotto 
Helsingin Sanomien Helena Ylänen kirjoitti elokuvasta murska-arvion: ”Se on sydämettömimpiä näkemiäni filmejä. Sitä mainostetaan mm. koskettavan hauskaksi. Se ei ole kumpaakaan. Se on pelottava. Koko suomalainen maalaiselämä esitetään siinä pelkäksi kaupankäynniksi, lainojen kanssa velmuamiseksi, nimien ottamiseksi takuupapereihin.” Hän käytti elokuvan arviointiin myös sanoja itsekäs, omahyväinen, lattea ja osaamaton. Video-oppaassa vuodelta 1994 Esko Rautakorpi sanoo elokuvaa yhtä kammottavaksi kuin sen edeltäjä Akaton mies ja antaa sille tähtien sijasta pommin, mikä vastaa sanallista arviota ”täysin epäonnistunut tekele”.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Elokuva katsottavissa kokonaan Elonetissä

Vuoden 1986 suomalaiset elokuvat
Suomalaiset komediaelokuvat
Edvin Laineen ohjaamat elokuvat
Nikolaiitat

Nikolaiitoista ei tiedetä muuta kuin maininnat Ilmestyskirjassa (Ilm. 2:6,15), jossa heidän sanotaan seuraavan "Bileamin oppia, tuon miehen, joka opetti Balakille (Moabin kuninkaalle), miten vietellä israelilaiset harjoittamaan siveettömyyttä". Raamatun vuoden 1992 käännöksen alaviitteessä kerrotaan nikolaiittojen olleen "seurakuntaa uhannut lahko". Eusebiuksen mukaan lahko oli lyhytikäinen; siitä ei löydy jälkeäkään vuoden 200 jälkeen. On epävarmaa onko heillä mitään tekemistä Nikolauksen kanssa, joka mainitaan Apostolien teoissa (Ap.t. 6:5).

Kirkkohistoria
Uusi testamentti

fr:Nicolaïsme
it:Nicola di Antiochia
nl:Nicolaïsme
oc:Nicolaïsme
pl:Nikolaizm
zh:尼哥拉主義
Ahti Kuoppala

Ahti Kuoppala (s. 17. heinäkuuta 1930 Jyväskylä) on suomalainen näyttelijä. Hän nousi suuren yleisön tietoon tehtyään nimiroolin televisio-elokuvassa Simpauttaja (1975) ja televisiosarjassa Vain muutaman huijarin tähden, jossa hän esitti Rainer Mielosta. Hän oli 16 vuotta Kemin kaupunginteatterin palveluksessa ja jäi eläkkeelle Jyväskylän kaupunginteatterista vuonna 1993. 

Kuoppalan lapsuuskoti oli Jyväskylän Mäki-Matissa Löylykadulla. 1970-luvulla hän muutti Kemiin, josta on sittemmin muuttanut takaisin Jyväskylään.

Filmografia

Elokuvat 

 Simpauttaja (1975) - Simpauttaja, "Armas Aallontie
 Jäniksen vuosi (1977) – erakko Kaartinen
 Natalia (1979) – kirvesmies Jooseppi Heikkinen
 Ulvova mylläri (1982) – poliisi Portimo
 Akaton mies (1983) – Jukka Ruska
 Kun Hunttalan Matti Suomen osti (1984) – Oskari Sievinen
 Akallinen mies (1986) – Mikko Ruska
 Valkoinen kääpiö (1986) - autonrengasta vaihtava mies
 Niskavuoren Heta (1987) – Roope Maanoja, Siipirikon isä
 Nuoruuteni savotat (1988) – Aku
 Talvisota (1989) – laivamies
 Pirtua, pirtua (1991) – patruuna Tuorila 
 Pekko ja poika (1994) – taiteilija
 Kivenpyörittäjän kylä (1995) – seppä Örn
 Elämä lyhyt, Rytkönen pitkä (1996) – Heikki Mäkitalo
 Lunastus (1997) – Tsutsunen
 Vain muutaman huijarin tähden (1998) – Rainer Mielonen
 Koirankynnen leikkaaja (2003) – Ville Kuosmanen
 Pelkovaara (2004) – Hugo Valkia
 Suden arvoitus (2006) – Kessi
 Pintaa syvemmältä (2015) – Einari Näätänen

Lähteet

Aiheesta muualla
 
 

Suomalaiset näyttelijät
Vuonna 1930 syntyneet
Elävät henkilöt
Hamari

Hamari voi tarkoittaa:
 hamari, vesivoimalla toimiva konevasara
 Hamari, kylä Porvoossa
 Hamari, kylä Simossa
 Hamari, sukunimenä:
 Juho Hamari, suomalainen pelillistämistutkija, professori
 Julia Hamari (s. 1942), unkarilainen mezzosopraano- ja kontra-alttolaulaja