joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Per Eriksson

Per "Sodomizer" Eriksson (s. 2. huhtikuuta 1982) on ruotsalainen muusikko, joka on soittanut kitaraa mm. yhtyeessä Bloodbath (2007–) ja Katatonia (2009–2014). Alun perin Eriksson toimi kyseisten yhtyeiden kitarateknikkona.

Diskografia

Katatonia
 Dead End Kings (2012)
 Buildings' 7" EP (2012)

Bloodbath
 Unblessing the Purity (2008)
 The Fathomless Mastery (2008)
 Bloodbath over Bloodstock (2011, DVD)
 Grand Morbid Funeral (2014)

21 Lucifers
 In the Name of (2007)

Genocrush Ferox
 Glory Glory Strangulation'' (2003)

Lähteet

Ruotsalaiset kitaristit
Vuonna 1982 syntyneet
Elävät henkilöt
Alejandro Agag

Alejandro Tarik Agag Longo (s. 18. syyskuuta 1970 Madrid, Espanja) on espanjalainen liikemies ja entinen poliitikko. Nykyään hän toimii Formula E -sarjan toimitusjohtajana.

Urheilu 
Agag aloitti moottoriurheilun parissa ostettuaan Formula 1 -televisiointi oikeudet Espanjaan yhdessä Flavio Briatoren kanssa. Hän osti myös enemmistön GP2 -tallista Campos Racing vuonna 2007. Moottoriurheilun parissa Agag on ystävystynyt erityisesti Flavio Briatoren, Bernie Ecclestonen ja Lakshmi Mittalin kanssa. Agag yhdessä Briatoren ja Eccelstonen kanssa omistivat jalkapalloseura Quuens Park Rangersin ostettuaan sen vuonna 2007. He kuitenkin myivät osuutensa Lakshmi Mittallille saman vuoden joulukuussa.

Vuonna 2012 hänet valittiin uuden Formula E -sarjan toimitusjohtajaksi. Sarjassa kilpaillaan sähköauton tyyppisillä kilpa-autoilla. Formula E -luokan vuosittainen maailmanmestaruussarja koostuu vuoden aikana eri puolilla maailmaa ajettavista ePrix -kilpailuista. Formula E -sarjassa kilpaillaan sekä kuljettajien että valmistajien maailmanmestaruustitteleistä. Formula E -sarjan järjestää kansainvälinen autoliitto FIA (Fédération Internationale de l'Automobile), jonka puheenjohtajana toimii nykyään Jean Todt.

Yksityiselämä 
Agag meni naimisiin 5. syyskuuta 2002 Ana Aznar Botellan, Espanjan entisen pääministerin José María Aznarin tyttären kanssa. Agagilla on neljä lasta ja hän asuu nykyisin Lontoossa.

Lähteet 

Vuonna 1970 syntyneet
Espanjalaiset liikemiehet
Formula E -taustavaikuttajat
Elävät henkilöt
Metso DNA

Metso DNA on Metson luoma käyttöliittymä. Metso toimittaa automaation tärkeimmät komponentit I/O-korteista palvelimiin ja Metso DNA käyttöliittymiin.

Metso DNA -käyttöliittymässä operoija ohjaa prosessia kuten valvomosta. Voimalaitoksen toimintoja voidaan ohjata ja valvoa. Ohjelmasta saadaan mittaustietoja (AI, Analog Input ja BI, Binary Input), sekä lähetetään ohjaustietoja (AO, Analog Output ja BO Binary Output) joilla ohjataan esimerkiksi pumppuja tai venttiileitä.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Metso DNA process automation system Metson sivulla

Metso
Käyttöliittymät
Camden Fort Meagher

Camden Fort Meagher on rannikkolinnoitus Irlannissa Corkin piirikunnassa lähellä Crosshavenia. Spike Islandilla sijaitsevan Fort Mitchellin, Whitegaten Fort Davisin ja samoin Crosshavenissa olevan Templebreedyn patterin kanssa linnoitus suojasi Corkin sataman suuta. Linnoituksen vanhimmat osat ovat 1500-luvulta, mutta nykyinen 45 aarin linnoitus on valmistunut Britannian asevoimille 1860-luvulla nimellä Fort Camden. Linnoitus luovutettiin vuonna 1938 Irlannin asevoimille muiden niin sanottujen sopimussatamien () tilojen mukana. Tällöin linnake sai nimekseen Fort Meagher ja se oli asevoimien hallussa aina vuoteen 1989 saakka, jolloin se luovutettiin Corkin piirikunnalle.

Linnake rapistui, kunnes 2010 joukko paikallisia vapaaehtoisia aloitti alueen kunnostamisen muistomerkiksi ja turistikohteeksi. Linnake sai uuden nimen Camden Fort Meagher ja se on museona avoinna yleisölle.

Irlannin puolustusvoimat
Linnoitukset
Irlannin rakennukset ja rakennelmat
Farmakonísi

Farmakonísi (; myös Farmakos, Farmakousa/Farmakusa tai Farmako) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 3,866 neliökilometriä ja asukasluku 10 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.

Farmakonísi sijaitsee Egeanmeren itäosassa noin 10 kilometrin päässä Turkin rannikosta. Sen lähimmät Kreikan saaret ovat Agathonísi pohjoisessa, Leipsoí lännessä ja Léros lounaassa.

Plutarkhos kertoo, että nuori Julius Caesar joutui merirosvojen vangiksi saarelle 38 päivän ajaksi, kunnes sai lunnaat järjestettyä.

Lähteet 

Dodekanesia
Léros
Leopold Koželuh

Leopold Koželuh (syntynyt nimellä Jan Antonín Koželuh, myös muodoissa Leopold Kozeluch, Leopold Kotzeluch ja Leopold Anton Koželuh; 26. kesäkuuta 1747 Velvary – 7. toukokuuta 1818 Wien) oli tšekkiläinen säveltäjä ja klassisen musiikin opettaja. Hänen sävellyksensä ovat klassismiin luokiteltavia. Koželuh syntyi Böömiin kuuluneessa Velvaryn kaupungissa.

Elämä 
Koželuhin isä oli suutari Antonín Bartholomäus Koželuh. Myös hänen serkkunsa Jan Evangelista Antonín, alun perin Leopoldin kaima, oli säveltäjä. Välttääkseen sekaannuksen serkkunsa kanssa Jan Antonín Koželuh vaihtoi nimensä Leopoldiksi vuonna 1774. Koželuh teki uransa aikana suurin piirtein 400 erilaista sävellysteosta. Mukaan kuuluu 30 sinfoniaa, 22 pianokonserttoa, kaksi klarinettikonserttoa, 24 viulusonaattia, 63 pianotrioa, kuusi jousikvartettoa, kaksi oratoriota, yhdeksän kantaattia sekä monta muuta liturgista työtä. Koželuhin teokset yksilöidään nykyisin Poštolka-luettelon avulla, joka on saanut nimensä musiikkitieteilijä Milan Poštolkalta. Leopold Koželuh kuoli vuonna 1818.

Elinaikanaan Koželuh oli maineikkaampi säveltäjä kuin aikalaisensa W. A. Mozart, mutta kuolemansa jälkeen hänet unohdettiin ja sävellykset jäivät arkistoihin. Muun muassa oopperaa Kustaa Vaasa ei esitetty 1700-luvun jälkeen, ennen kuin Helsingin Barokkiorkesteri otti sen ohjelmistoonsa keväällä 2018. Koželuh sävelsi viisi muutakin oopperaa, mutta ne ovat tiettävästi kadonneet.

Lähteet

Kirjallisuus
 Vytlačil, Lukáš M.: From Velvary, Bohemia, to the court in Vienna: The life of the imperial Kapellmeister Leopold Koželuh and a new complete edition of his keyboard sonatas. Czech Music Quarterly 16/2, s. 7–11. Praha 2016. (Artikkelin verkkoversio.)

Viitteet

Tšekkiläiset säveltäjät
Vuonna 1747 syntyneet
Vuonna 1818 kuolleet
Ari Nurkkala

Ari Nurkkala (s. 9. huhtikuuta 1973 Haapavesi) on suomalainen johtamisen ammattilainen. Hän on toiminut Nivalan kaupungin teknisenä johtajana vuosina 2005–2010, Hailuodon kunnanjohtajana 2010–2014, Hyrynsalmen kunnanjohtajana 2014–2017 ja Raahen kaupunginjohtajana vuosina 2017–2022.

Nurkkala on hallituksen puheenjohtaja suomalaisessa henkilöstö-, konsultointi- ja lakitoimistossa ProPrentium Oy:ssä.

Nurkkala on valmistunut Oulun yliopistosta rakennustekniikan diplomi-insinööriksi.

Lähteet

Aiheesta muualla 
https://www.kuntaliitto.fi/blogi/2019/asukkaiden-kanssa-yhdessa-tehty-kaupunkistrategia-siivitti-raahen-vetovoiman-kasvuun

Raahen kaupunginjohtajat
Suomalaiset insinöörit
Vuonna 1973 syntyneet
Elävät henkilöt
Hangö Arbetarnas Idrottsklubb

Hangö Arbetarnas Idrottsklubb (lyh. Hangon AIK, HAIK, HaIK tai HanAIK, suom. Hangon Työväen Urheiluseura) on vuonna 1909 perustettu urheiluseura, jonka kotipaikka on Hanko. Sillä on viime vuosina ollut toimintaa ainoastaan telinevoimistelussa, nyt uutena lajina seuraan on tullut rytminen voimistelu ja joukkuevoimistelu. Aikaisemmin HAIK:n lajeihin ovat kuuluneet myös jalka- ja lentopallo, yleisurheilu sekä hiihto.  

Telinevoimistelussa seurassa on kaksi varsinaista tasoryhmää; kilpalinja ja harrastelinja. Kilpalinjassa voimistelee tällä hetkellä vain tyttöjä luokissa B-E. Rytmisessä ja joukkuevoimistelussa on harraste- ja kilpailutoimintaa.

Seura toimii täysin vapaaehtoisvoimin. Jäseniä seurassa on noin 140.

Jalkapallo 
HAIK:n jalkapallon edustusjoukkue pelasi Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa ja myöhemmässä II divisioonassa yhteensä viisi kautta vuosina 1948, 1967–1968 ja 1971–1972 sekä tämän jälkeen vielä kolmannella sarjatasolla vuodet 1973–1977. Seuran kasvatteja on muun muassa Samuli Lindelöf, joka pelasi Veikkausliigaa turkulaisessa FC Interissä.

Lähteet 

Hankolaiset urheiluseurat‎
Suomalaiset voimisteluseurat
Entiset suomalaiset jalkapalloseurat
Kalajärvi (täsmennyssivu)

Kalajärvi voi tarkoittaa seuraavia:

 Kalajärvi, Espoon kaupunginosa
 Kalajärvi, järvi Espoossa
 Kalajärvi, järvi Kannonkoskella lähellä Vuoskoskea
 Kalajärvi, järvi Muuramessa
 Kalajärvi, järvi Padasjoen Arrakoskella
 Kalajärvi, järvi Padasjoen Kauratussa
 Kalajärvi, järvi Pellossa
 Kalajärvi, järvi Pertunmaalla
 Kalajärvi, järvi Porissa
 Kalajärvi, järvi Pälkäneellä
 Kalajärvi, tekojärvi Peräseinäjoella
 Kalajärvi, järvi Äänekoskella
 Iso Kalajärvi, järvi Ikaalisissa
 Vähä Kalajärvi, järvi Ikaalisissa
 Alainen Kalajärvi, järvi Jämsän Koskenpäällä
 Keskinen Kalajärvi, järvi Jämsän Koskenpäällä
 Yläinen Kalajärvi, järvi Jämsän Koskenpäällä.

Järvien täsmennyssivut
Big Girls Don’t Cry

Big Girls Don’t Cry (tunnetaan myös nimellä ”Big Girls Don’t Cry (Personal)”) on yhdysvaltalaislaulaja-lauluntekijä Fergien kappale hänen The Dutchess-debyyttialbumilta. Sen sanoittivat Fergie ja Toby Gad, samalla kun tuotannosta vastasi will.i.am. Kappale julkaistiin albumin neljäntenä singlenä 22. toukokuuta 2007. ”Big Girls Don’t Cry” poikkeaa Fergien aiempien singlejen parissa ilmaantuneesta hip hopista ja urbaanista musiikista sekä omaa yksinkertaisemman pop-soundin, joka sisältää elementtejä akustisia ja klassisia elementtejä. Se sisältää säveliä noin kolmeltakymmeneltä instrumentaalilta, jotka soittavat viuluja, alttoviuluja sekä selloa kappaleraidalla. Se on yksi muutamasta albumin kappaleesta joka ei sisällä samanlaisuuksia muiden muusikkojen kappaleiden kanssa. Musiikkikriitikoilta ”Big Girls Don’t Cry” sai pääosin positiivisen vastaanoton, joista monet kehuivat sen kypsyyttä ja yksinkertaisuutta esittämään singlen sekä sen viestin.

”Big Girls Don’t Cry” oli kotimaassaan kaupallinen menestys saavuttaen Billboard Hot 100 -listan kärjen. Siitä tuli hänen kolmas kyseisen listan kärjen saavuttanut single ja se teki hänestä ensimmäisen artistin, jolla on yhdeltä albumilta kolme singleä saavuttanut listan ensimmäisen sijan sitten vuoden 2000, jolloin Christina Aguilera onnistui saamaan ensimmäiset kolme listan kärkeen päässyttä singleä. ”Big Girls Don’t Cry” muodostui myös Fergien myydyimmäksi singleksi, jota oli elokuussa 2012 myyty 3 833 000 kopiota. Samalla siitä on tullut hänen pitkäikäisin kappale Billboardin listoilla oltuaan Hot 100 -listalla lähes viisikymmentä viikkoa toukokuusta 2007 maaliskuuhun 2008. Kappale saavutti listan ensimmäisen sijan Kanadassa, jossa se pysyi listoilla yhteensä viisikymmentäkolme viikkoa. Kappale saavutti listan kärjen kansainvälisesti lukuisissa valtioissa, kuten Tanskassa, Irlannissa, Uudessa-Seelannissa, Norjassa ja Australiassa, jossa se pysyi listan kärjessä yhteensä yhdeksän viikkoa. Ranskaa ja Unkaria lukuun ottamatta ”Big Girls Don’t Cry” saavutti listasijoituksia kymmenen parhaan joukossa myös kaikilla muilla kansainvälisillä markkinoilla kuten Alankomaissa, Ruotsissa, Suomessa, Sveitsissä ja Isossa-Britanniassa. Kappaletta käytettiin sarjan Valehtelevat viettelijät jaksossa ”Father Knows Best” (”Isä tietää parhaiten”). Kappaleen esittivät Rachel Berry (Lea Michele), Kurt Hummel (Chris Colfer) ja Blaine Anderson (Darren Criss) myös vuonna 2012 televisiosarjan Glee jaksossa ”Prom-asaurus”.

Lähteet

Vuoden 2007 kappaleet
Yhdysvaltalaiset R&B-kappaleet
Putrajayan katurata

Putrajaya Street Circuit tai Putrajayan katurata on katurata Putrajayassa Malesiassa.

Rata valmistettiin vuodeksi 2014 Formula E -sarjan osakilpailua varten. Radalla kilpailtiin ensimmäistä kertaa 22. marraskuuta 2014.

Voittajat

Formula E

Lähteet 
Putrajaya Circuit FIAFormulaE.com
Putrajaya RacingCircuits.info 
Formula E Putrajaya ePrix – circuit layout unveiled paultan.org 

Malesian moottoriradat
Formula E -radat

Putrajaya
Leevi Mutru

Leevi Mutru (s. 16. toukokuuta 1995) on suomalainen yhdistetyn hiihtäjä. Hän edustaa Lahden Hiihtoseuraa.

Mutru aloitti mäkihyppääjänä, mutta vaihtoi lajin sittemmin yhdistettyyn, jossa hän nousi Suomen maajoukkueeseen syksyllä 2014. Mutru kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran kauden 2014–2015 avauskilpailussa Kuusamossa 29. marraskuuta 2014. Hänen sijoituksensa oli 51. Ensimmäisen maailmancupin pisteensä hän saavutti Chaux-Neuven jälkimmäisessä kilpailussa tammikuussa 2015 oltuaan 30:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kymmenes Lahdessa tammikuussa 2017. Joulun 2021 jälkeen Mutru joutui harjoitus- ja kilpailutauolle sydänlihastulehduksen vuoksi.

Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui normaalimäen Gundersen-kilpailussa 32:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän oli vastaavassa kilpailussa 31:s ja joukkuekilpailussa viides. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui suurmäen Gundersen-kilpailussa 31:nneksi ja joukkuekilpailussa kuudenneksi. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui normaalimäen Gundersen-kilpailussa kymmenenneksi, suurmäen Gundersen-kilpailussa 21:nneksi ja joukkuekilpailussa viidenneksi.

Mutru voitti yhdistetyn Suomen-mestaruuden vuonna 2017.

Lähteet 

Suomalaiset yhdistetyn hiihtäjät
Vuonna 1995 syntyneet
Elävät henkilöt
Formula 4

Formula 4 (F4) on autourheiluluokka, jota pidetään Formula 3:sten ohella kuljettajien tärkeimmistä ponnahduslaudoista kuninkuusluokkana pidettyyn Formula 1 -luokkaan. F4-luokassa kilpaillaan useissa eri sarjoissa kuten Euroopassa, Aasiassa, Etelä- ja Pohjois-Amerikassa sekä Australiassa. Kansainvälinen autourheiluliitto FIA lanseerasi uuden F4-luokan vuonna 2013, jonka tarkoituksena on luoda uusi polku nuorille kuljettajille kohden F1-luokkaa. Luokan perustamisen taustalla toimi muun muassa entinen F1-kuljettaja Gerhard Berger.

Formula 4 korvasi samalla kaavalla monta entistä sarjaa, esimerkiksi Italian Formula Abarth muuttui Italian Formula 4 -sarjaksi. Britanniassa tunnettu Britannian Formula Ford muuttui Britannian Formula 4 -sarjaksi. Saksan ADAC Formel Masters-sarja muuttui vuonna 2015 ADAC Formula 4ksi. Vuonna 2015 perustettiin uusi SMP Formula 4 -sarja jossa ajetaan sarjan kilpailuja muun muassa Suomessa, Venäjällä ja Virossa. Vuonna 2015 perustettiin myös Australian, Kiinan, Japanin ja Meksikon Formula 4 -sarjat. Myös Yhdysvalloissa perustettiin Yhdysvaltain Formula 4 -sarja joka käynnistyi vuonna 2016. Myöhemmässä vaiheessa aikomuksena on järjestää myös Espanjan, Kaakkois-Aasian ja Arabiemiirikuntien F4 -sarjat.

Formula 4 -sarjat

Muut Formula 4 -sarjat 

 Ranskan Formula 4
 Formula 4 Sudamericana
 Formula STCC Nordic
 JAF Japanin Formula 4

Formula-sarjat
Leena Nurmi

Leena Nurmi (s. 20. maaliskuuta 1994 Valkeakoski) on suomalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Lempäälän Kisaa.

Maastohiihdon maailmancupissa Nurmi kilpaili ensimmäisen kerran Lahdessa maaliskuussa 2014. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä Nurmi saavutti Kuusamon perinteisen hiihtotavan sprintissä marraskuussa 2014 oltuaan 25:s.

Nurmi voitti Suomen-mestaruuden perinteisen hiihtotavan sprintissä 2018.

Lähteet 

Suomalaiset maastohiihtäjät
Vuonna 1994 syntyneet
Elävät henkilöt
Työlupa

Työlupa eli työntekijän oleskelulupa on viranomaisen myöntämä lupa, jonka turvin ulkomaalainen henkilö saa tehdä ansiotyötä. Pääsääntöisesti ulkomaalainen ei saa tehdä ansiotyötä ilman työlupaa. Viranomainen myöntää työluvan hakemuksesta "tarveharkinnan" perusteella.

Suomessa työlupaa eivät tarvitse EU-kansalaiset sekä Norjan, Islannin, Liechtensteinin ja Sveitsin kansalaiset. Suomessa pitää olla työpaikka valmiina, kun hakee työntekijän oleskelulupaa.

Tarveharkinta tarkoittaa, että muualta tuleva työntekijä saa oleskeluluvan vain, jos selvityksen mukaan sopivaa työvoimaa ei saa EU:sta eikä Euroopan talousalueelta.

Kansanedustaja Anna Kontula (vas) teki tarveharkinnan poistamisesta lakialoitteen, jonka 103 kansanedustajaa allekirjoitti syksyllä 2017. Suomalaisista taloustieteilijöistä 79 % kannattaa tarveharkinnan poistamista, 6 % oli eri mieltä.

VATT:n ylijohtaja Juhana Vartiainen kirjoitti, että yritysten ulkomaisen rekrytoinnin tarveharkinta pitäisi poistaa kokonaan. Näin saataisiin Suomeen ne ihmiset, jotka todella työllistyisivät.

Vaikeudet löytää työntekijöitä ja kasvu
Esimerkiksi Uudenmaan TE-toimistossa oli vuonna 2018 yli 2 000 työluvan ja kahdeksan kuukauden jono.

Jopa 45 prosentilla työnantajista on vaikeaa löytää työntekijöitä avoimiin paikkoihinsa. Kymmenissä ammattiryhmissä on pulaa työntekijöistä ja täyttämättömät paikat hidastavat kasvua neljänneksessä yrityksistä. Osaaja- ja hakijapulaa on muuallakin. Kohtaanto-ongelmasta puhutaan kaikissa länsimaissa. Väestön ikääntyminen pahentaa ongelmia.

Lähteet

Aiheesta muualla
Maahanmuuttovirasto: Työntekijän oleskelulupa 

Työ
Siirtolaisuus
Anže Lanišek

Anže Lanišek (s. 20. huhtikuuta 1996 Ljubljana) on slovenialainen mäkihyppääjä ja MM-mitalisti. Hän edustaa seuratasolla kotimaansa SSK Mengešiä.

Mäkihypyn maailmancupissa Lanišek debytoi vuonna 2014 Planicassa. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti kauden 2014–2015 avauskilpailussa Klingenthalissa ollen 21:s. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti Wisłassa marraskuussa 2019 ollen toinen. Viikkoa myöhemmin hän oli Rukalla kolmas. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Rukalla marraskuussa 2021. Lisäksi hän on sijoittunut kolmanneksi Engelbergissä joulukuussa 2020 ja toiseksi Innsbruckissa sekä Zakopanessa tammikuussa 2021 ja Rukalla marraskuussa 2021. Kauden 2020–2021 kokonaispisteissä hän oli yhdeksäs. Kaudella 2021–2022 hän sijoittui Titisee-Neustadtissa kahdesti toiseksi sekä Zakopanessa ja Planicassa kerran kolmanneksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli seitsemäs ja lentomäkicupissa viides. Kaudella 2022–2023 hän oli Wisłassa toinen.

Nuorten olympialaisissa Lanišek on voittanut yhden kullan ja yhden hopean sekä Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla yhden kullan ja kaksi hopeaa. Lentomäen MM-kilpailuissa hän oli kahdestoista sekä Kulmissa 2016 että Planicassa 2020. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 Lanišek saavutti pronssia normaalimäessä ja oli viides suurmäessä. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui normaalimäessä 13:nneksi. Vikersundin lentomäen MM-kilpailuissa 2022 Lanišek voitti Slovenian joukkueessa kultaa ja sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa viidenneksi.

Lanišekilla on hallussaan Planican Bloudkova Velikankan HS139-mäen sekä talvi- että kesäennätys. Talviennätys 149 metriä syntyi vuoden 2014 Slovenian yhdistetyn-mestaruuskilpailuissa. Kesäennätys on 140 metriä.

Lähteet 
 

Slovenialaiset mäkihyppääjät
Vuonna 1996 syntyneet
Elävät henkilöt
Raili Elovaara

Raili Inkeri Elovaara (s. 3. tammikuuta 1937 Helsinki) on suomalainen professori ja kirjallisuudentutkija. Elovaara toimi Helsingin yliopiston yleisen kirjallisuustieteen dosenttina ja ajoittain vt. apulaisprofessorina 1966–1992 sekä Jyväskylän yliopiston yleisen kirjallisuustieteen vs. professorina 1992–1994.

Elovaara väitteli tohtoriksi 1976 Helsingin yliopistossa tutkielmalla, joka käsitteli identiteetin ongelmaa Samuel Beckettin proosatuotannossa.

Teoksia 
 The problem of identity in Samuel Beckett's prose: An approach from philosophies of existence. Väitöskirja. Annales Academiae scientiarum Fennicae, Dissertationes humanarum litterarum 8. Suomalainen tiedeakatemia, Helsinki 1976.
 Eksistentiaalifilosofisen kirjallisuudentutkimuksen premisseistä ja soveltuvuudesta. Opuscula philosophica Turkuensia, fasc. 6. Societas philosophica et phaenomenologica Finlandiae, Turku 1978.
 ”Olen tyhjä huone”: Tutkielma sanataiteen metaforista ja symboleista. Yliopistopaino, Helsinki 1992.

Lähteet 

Jyväskylän yliopiston professorit
Suomalaiset kirjallisuustieteilijät
Vuonna 1937 syntyneet
Elävät henkilöt
Suomalaiset professorit
Joachim Hauer

Joachim Hauer (s. 2. helmikuuta 1991) on norjalainen mäkihyppääjä, joka edustaa Bækkelagets SK -seuraa.

Hauer kilpaili mäkihypyn maailmancupissa ensimmäisen kerran Sapporossa tammikuussa 2014. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Kuusamossa marraskuussa 2014 oltuaan 29:s. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti Nižni Tagilissa joulukuussa 2015 oltuaan kolmas.

Lähteet 

Norjalaiset mäkihyppääjät
Vuonna 1991 syntyneet
Elävät henkilöt
Nitriilikumi

Nitriilikumi (lyhenne NBR, akryyli-nitriili-butadieeni, engl. nitrile butadiene rubber) on akryylinitriilin ja butadieenin muodostama kopolymeeri. Nitriilikumi on samalla synteettinen kumi ja elastomeeri. Nitriilikumilla on hyvä öljynkestävyys ja sitä käytetään erityisesti öljynkestävyyttä vaativiin tarkoituksiin. Nitriilikumia käytetään öljy- ja polttoaineletkujen sisäkumina. Nitriilikumilla on huono säänkestävyys, koska se muuttuu jäykäksi alhaisissa lämpötiloissa.

Nitriilikumia kutsutaan myös Bunaksi. Toisen maailmansodan aikaan kansallissosialistisessa Saksassa IG Farben valmisti niitriilikumia Buna Werke -teollisuuskomplekseissa. IG Farben valmisti nitriilikumia Perbunan-nimellä ensi kertaa vuonna 1935. Kansallissosialistisessa Saksassa nitriilikumi oli kautsun korvike ja siitä valmistettiin erityisesti tiivisteitä ja ajoneuvojen renkaita. Yhdysvaltalaisen Standard Oil -öljy-yhtiön tutkimusosastolla työskennellyt Frank Howard kirjoitti nitriilikumiprojektista teoksen Buna Fubber: The Birth of an Industry.

Lähteet

Aiheesta muualla
Encyclopaedia Britannica: Nitrile rubber 

Kopolymeerit
Harri Mattila

Harri Mattila  (s. 20. maaliskuuta 1957 Alahärmä) on suomalainen toimitusjohtaja, maanviljelijä sekä entinen Kauhavan kaupunginjohtaja ja Alahärmän kunnanjohtaja.   

Mattila on koulutukseltaan filosofian maisteri ja sosionomi ja lisäksi suorittanut johtamisen erikoisammattitutkinnon ja jatko-opintoja Vaasan yliopistossa yrityksen johtamisessa ja aluetieteessä. Mattila oli Alahärmän kunnan toimistovirkailija vuonna 1982, toimistosihteeri 1983–1984, talous- ja suunnittelusihteeri 1984, kunnansihteeri 1984–1993 ja Alahärmän kunnanjohtaja vuodesta 1993, kunnes vuoden 2009 alussa Kauhava, Alahärmä, Ylihärmä ja Kortesjärvi yhdistyivät uudeksi Kauhavaksi. 

Toimittuaan osin Alahärmän kunnanjohtajan viran ohella kuntaliitoksen muutosjohtajana vuosina 2007–2008 Mattilasta tuli liitoksen yhteydessä uuden Kauhavan ensimmäinen kaupunginjohtaja. Hänet valittiin kuuden vuoden määräajaksi, joka jatkui vuoden 2014 loppuun asti. Mattila antoi suostumuksensa kaupunginjohtajaehdokkuuteen myös jatkokaudeksi, joka olisi alkanut 1. tammikuuta 2015. Hän hävisi Vaasan entiselle kaupunginjohtajalle Markku Lumiolle äänin 10-33. 

Mattila on viljellyt vuodesta 1985 Alahärmän Voltissa omistamaansa Uusi-Mattilan sukutilaa toimien sen 16:ntena isäntänä. Toukokuussa 2012 hän oli vähällä hukkua kanoottiretkellä Perhon Salamajärveen. Vuoden 2015 alusta Mattila siirtyi kunnille ja yrityksille asiantuntija- ja analyysipalveluja tuottavan Yritystaito Group Oy:n osakkaaksi ja toimitusjohtajaksi. Vuoden 2016 syyskuun alusta Mattila valittiin Kainuun sote- ja maakuntauudistuksen määräaikaiseksi muutosjohtajaksi.. Muutosjohtajuuden jälkeen Mattila on toiminut edelleen Yritystaito Group Oy:n johto- ja kehittämistehtävissä.

Lähteet 

Kauhavan kunnan- ja kaupunginjohtajat
Alahärmän kunnanjohtajat
Vuonna 1957 syntyneet
Elävät henkilöt
Linnoittaminen

Linnoittaminen on sodankäyntiin kuuluva vaihe, jossa linnoitteiksi kutsuttuja rakenteita rakentamalla ja yksittäisen sotilaan suojautumis- ja kaivautumistoimenpiteillä luodaan suojaa vihollisen tulenkäyttöä vastaan.

Esimerkkejä linnoittautumisessa rakennetuista rakenteista ovat juoksuhauta, potero ja pesäke. Linnoittamisrakenteet suojaavat tyypillisesti suora-ammuntatulelta ja kranaatti-iskuilta.

Myös ase voidaan linnoittaa, esimerkiksi kranaatinheitin. Linnoittamisella voidaan suojata miehistöä, aseita, varusteita ja ampumatarvikkeita (a-tarvikkeita).

Sodankäynti
Seulonnan keskeiset artikkelit
Housujärvi (Ulvila)

Housujärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sääksjärven alueeseen.

Maantiede 
Järvi on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä pikkujärvi, joka sijaitsee Sääksjärvestä noin 2 kilometriä luoteeseen. Se laskee 2,1 kilometriä pitkää Liesiojaa myöten Sääksjärveen. Järven rannat ovat soista metsämaastoa, eikä sen rannalla ole rakennuksia. Sen lähelle tulee metsätie.

Historiaa 
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimenä oli "Hausjärvi".

Katso myös 
Sääksjärven alueeseen kuuluu Sääksjärven ympäristön järvet ja ojat.
 Sääksjärven alueen muita vesistöjä: Sääksjärvi, Matinjärvi, Kolmikoura, Kannusjärvi, Haukijärvi ja Sammakkalahti
Rukajoki laskee Sääksjärveen, mutta sitä kohdellaan omana valuma-alueenaan.
 Rukajoen valuma-alueen vesistöjä: Lutajärvi ja Lutalammi

Lähteet

Viitteet 

Kullaan järvet
Sääksjärven alue (Kauvatsanjoen valuma-alue)
Maryna Antsybor

Maryna Antsybor (s. 10. lokakuuta 1987) on ukrainalainen maastohiihtäjä.

Maastohiihdon maailmancupissa Antsybor kilpaili ensimmäisen kerran Kuusamossa joulukuussa 2007. Maailmancupin pisteille hän pääsi ensimmäisen kerran joulukuussa 2007 oltuaan Rybinskin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 28:s. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 19:nneksi Liberecin 7,6 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa helmikuussa 2008.

Sapporon MM-kilpailuissa 2007 Antsybor sijoittui 35:nneksi 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän oli parhaimmillaan 30:s 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa. Vancouverin olympialaisissa 2010 Antsybor oli 37:s 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui parhaimmillaan 40:nneksi 30 kilometrin vapaan kilpailussa. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän oli parhaimmillaan 47:s 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa. Sotsin olympialaisissa 2014 hän sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä 34:nneksi, 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 35:nneksi ja 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 48:nneksi.

Lähteet 

Ukrainalaiset maastohiihtäjät
Vuonna 1987 syntyneet
Elävät henkilöt
Verstappen

Verstappen on alankomaalainen sukunimi. Verstappen on seuraavien henkilöiden sukunimi:

Annemarie Verstappen (s. 1965), alankomaalainen uimari
Johan Verstappen, alankomaalainen lentopallovalmentaja
Jos Verstappen (s. 1972), alankomaalainen Formula 1 -kuljettaja (Max Verstappenin isä)
Max Verstappen (s. 1997), alankomaalainen Formula 1 -kuljettaja (Jos Verstappenin poika)
Alguersuari

Alguersuari on espanjalainen, tarkemmin katalonialainen sukunimi. Alguersuari on seuraavien henkilöiden sukunimi:

Jaime Alguersuari (s. 1990), espanjalainen Formula 1 -kuljettaja ja autourheilija
Jaime Alguersuari Tortajada (s. 1950), espanjalainen moottoriurheilija ja liikemies
Francesco De Fabiani

Francesco De Fabiani (s. 21. huhtikuuta 1993 Aosta) on italialainen maastohiihtäjä ja MM-mitalisti, joka edustaa CS Esercito -seuraa.

De Fabiani sijoittui Sotšin talviolympialaisissa 2014 30 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 21:nneksi, vapaan hiihtotavan 50 kilometrillä 25:nneksi ja perinteisen hiihtotavan 15 kilometrillä 30:nneksi. Falunin MM-kilpailuissa 2015 ja Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän ei yltänyt henkilökohtaisilla matkoilla 30:n parhaan joukkoon ja päätyi viestissä sijoille kuusi ja kahdeksan. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli yhdistelmäkilpailussa ja perinteisen hiihtotavan 50 kilometrillä 20:s sekä viestissä seitsemäs. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän saavutti pronssia perinteisen hiihtotavan parisprintissä sekä sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä kahdeksanneksi, vapaan hiihtotavan 50 kilometrillä 14:nneksi sekä perinteisen hiihtotavan 15 kilometrillä 20:nneksi. Viestissä hän oli kymmenenneksi sijoittuneen Italian joukkueen ankkuriosuuden hiihtäjä. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui parisprintissä viidenneksi ja perinteisen hiihtotavan sprintissä 30:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui yhdistelmäkilpailussa kahdeksanneksi, 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 18:nneksi, parisprintissä kuudenneksi ja viestissä kahdeksanneksi.

De Fabiani debytoi maailmancupissa Tour de Skin 2013–2014 avauskilpailussa Oberhofissa ollen 97:s. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä De Fabiani saavutti marraskuussa 2014 Rukalla 15 kilometrin perinteisen tavan kilpailussa ollen 13:s. Ensimmäisen palkintokorokesijoituksensa sekä samalla voiton hän saavutti Lahden 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa maaliskuussa 2015. Tour de Skillä 2015 hän hiihti 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan takaa-ajoetapilla nopeimman ajan sijoittuen etapilla seitsemänneksi. Hän voitti alle 23-vuotiaiden maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 2014–2015.

De Fabiani sijoittui Tour de Skin 2016 kokonaiskilpailussa yhdeksänneksi ja Oberstdorfin 15 kilometrin perinteisen yhteislähtökilpailussa kolmanneksi. Hän oli samalla kaudella toinen Falunin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa. Hän sijoittui kaudella 2017–2018 kolmanneksi Tour de Skin Oberstdorfin 15 kilometrin vapaan yhteislähtökilpailussa ja Falunin maailmancupfinaalin 15 kilometrin perinteisen yhteislähtökilpailussa. Kaudella 2018–2019 hän oli Tour de Skillä toinen Oberstdorfin ja Val di Fiemmen 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailuissa. Hän oli samalla kaudella toinen myös Cognen vapaan hiihtotavan sprintissä. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui seitsemänneksi. Tammikuussa 2021 De Fabiani sijoittui Tour de Skin Val di Fiemmen 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa toiseksi.

Lähteet

Viitteet 

Italialaiset maastohiihtäjät
Vuonna 1993 syntyneet
Elävät henkilöt
Ryysyköyhälistö

Ryysyköyhälistö (myös lumppuproletariaatti, ) on Karl Marxin kehittämä termi, jota hän käytti työväenluokan alimmasta kerroksesta. Se ei Marxin mukaan tulisi koskaan saavuttamaan luokkatietoisuutta ja on näin ollen hyödytön vallankumouksen ja luokattoman yhteiskunnan toteuttamisessa. Marxin ja Friedrich Engelsin kirjoittamassa Kommunistisessa manifestissa todetaan: ”Ryysyköyhälistön, tämän vanhan yhteiskunnan alimpien kerrosten passiivisen mädäntymistuotteen, proletaarinen vallankumous tempaa paikoitellen mukaan liikkeeseen, mutta koko asemansa vuoksi se on taipuvaisempi myymään itsensä taantumuksellisiin vehkeilyihin”.

Saman aikakauden johtava anarkistinen teoreetikko Mihail Bakunin piti Marxista poiketen nimenomaan ryysyköyhälistöä ihmisryhmänä, joka yhdessä maatyöläisten kanssa tulisi olemaan yhteiskunnallisen muutoksen käynnistäjänä.

Määritelmä 
Marx käytti termiä lumpenproletariat ensimmäisen kerran vuonna 1845 syntyneessä käsikirjoituksessaan Saksalainen ideologia kritisoidessaan Max Stirnerin ajatuksia. Stirner oli omassa teoksessaan Der Einzige und sein Eigenthum käyttänyt useita lumpe-alkuisia yhdyssanoja. Marx laski ryysyköyhälistöön kuuluviksi muun muassa kerjäläiset, prostituoidut, pikkurikolliset ja varkaat, kulkurit, pitkään työttömänä olleet ja kokonaan työkyvyttömät, irtisanotut tehdastyöläiset, entiset sotilaat ja vangit, vapautetut orjat, kiertävät ammatinharjoittajat sekä erilaiset järjestäytyneen yhteiskunnan ulkopuolelle jääneet ihmisryhmät. Hän katsoi ryysyköyhälistöön kuuluvaksi myös niin sanotut boheemit. Vuonna 1852 kirjoittamassaan esseessä Louis Bonaparten brumairekuun kahdeksastoista Marx mainitsi ammatteja kuten kantajat, parittajat, posetiivarit, lumpunkerääjät, veitsenteroittajat, kengänkiillottajat, tinurit ja katusoittajat.

Katso myös
Äärimmäinen köyhyys

Lähteet 

Luokkayhteiskunta
Marxilaiset käsitteet
Kommunistiset käsitteet
Anarkismi
Työväenliike
Köyhyys
Ronnie Carroll

Ronnie Carroll (oik. Ronald Cleghorn, 18. elokuuta 1934 – 13. huhtikuuta 2015) oli pohjoisirlantilainen laulaja ja viihdetaiteilija. Hän levytti ensimmäisen hittinsä Walk Hand in Hand vuonna 1960. Carroll edusti Isoa Britanniaa Eurovision laulukilpailussa vuosina 1962 kappaleella Ring-A-Ding Girl ja 1963 kappaleella Say Wonderful Things. Molemmilla kerroilla hän sijoittui kilpailussa neljänneksi.

Diskografia
”Walk Hand in Hand” (1956) – Britannian singlelista #13
”The Wisdom of a Fool” (1957) – #20
”Footsteps” (1960) – #36
”Ring-A-Ding Girl” (1962) – #46
”Roses Are Red” (1962) – #3
”If Only Tomorrow” (1962) – #33
”Say Wonderful Things” (1963) – #6

Lähteet

Brittiläiset laulajat
Brittiläiset viihdetaiteilijat
Yhdistyneen kuningaskunnan euroviisuedustajat
Vuoden 1962 euroviisuedustajat
Vuoden 1963 euroviisuedustajat
Vuonna 1934 syntyneet
Vuonna 2015 kuolleet
Martin Løwstrøm Nyenget

Martin Løwstrøm Nyenget (s. 1. huhtikuuta 1992) on norjalainen maastohiihtäjä.

Nyenget kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran 8. maaliskuuta 2014 Oslon 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa, jossa hänen sijoituksensa oli 41. Nyenget hiihti ensimmäisen kerran maailmancupin pisteille toisessa maailmancup-kilpailussaan Lahdessa 8. maaliskuuta 2015 sijoituttuaan neljänneksi 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan FIS Ski Tourilla 2020 kolmas Östersundin 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan takaa-ajokilpailussa. Hän oli Lillehammerin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa kolmas joulukuussa 2021. Hän voitti samalla kaudella Oslon 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailun. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli seitsemäs ja normaalimatkojen cupissa neljäs. 

Nyenget voitti juniorien MM-pronssia 4 x 5 kilometrin viestissä Erzurumissa 2012.

Lähteet 

Norjalaiset maastohiihtäjät
Vuonna 1992 syntyneet
Elävät henkilöt
Håvard Solås Taugbøl

Håvard Solås Taugbøl (s. 20. elokuuta 1993) on norjalainen maastohiihtäjä.

Taugbøl kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran 15. joulukuuta 2013 Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä ollen 21:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan seitsemäs Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2014. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2019. Hän sijoittui samalla kaudella toiseksi Drammenin vapaan hiihtotavan sprintissä. Hän oli Falunin perinteisen hiihtotavan sprintissä kolmas tammikuussa 2021. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän saavutti pronssia perinteisen hiihtotavan sprintissä. Ensimmäisen maailmancup-voittonsa hän saavutti Dresdenin vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2021. Saman kauden sprintticupissa hän oli viides.

Pekingin olympialaisissa 2022 Taugbøl oli vapaan hiihtotavan sprintissä kymmenes.

Taugbøl on saavuttanut kaksi juniorien MM-mitalia viestissä: pronssia Erzurumissa 2012 ja hopeaa Liberecissä 2013.

Lähteet 

Norjalaiset maastohiihtäjät
Vuonna 1993 syntyneet
Elävät henkilöt
Florin Cezar Ouatu

Florin Cezar Ouatu (eli Cezar; s. 18. helmikuuta 1980 Ploieşti) on romanialainen oopperalaulaja ja pianisti. Hän on ääneltään kontratenori. Cezar on esiintynyt muun muassa Andrea Bocellin kanssa. Hänet valittiin edustamaan Romaniaa vuoden 2013 Eurovision laulukilpailuun Malmöhön kappaleella It's My Life. Cezar selviytyi finaaliin, jossa hän sijoittui 65 pisteellään sijalle 13 Tanskan voittaessa kilpailun. Hän on ollut aktiivinen vuodesta 2004. Cezar laulaa oopperan lisäksi myös muun muassa jazzia ja popia.

Lähteet 

Romanialaiset oopperalaulajat
Romanialaiset pianistit
Romanialaiset jazzlaulajat
Vuoden 2013 euroviisuedustajat
Romanian euroviisuedustajat
Vuonna 1980 syntyneet
Elävät henkilöt
Kuorsumaanjärvi

Kuorsumaanjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Kuorsumaan kylässä  sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Kauvatsanjoen ala-osan alueen Kiikoisjoen alueeseen. Järvi on vanhastaan tunnettu lintujärvi.

Maantiede 
Järven pinta-ala on 180 hehtaaria ja sen pituus on 2,2 kilometriä ja leveys 1,1 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 6,0 kilometriä pitkä Kuorsumaanoja, joka laskee Kiikoisjokeen.

Järven rantaviiva on 6,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Länsirannat ovat peltojen reunustamia, mutta etelä- ja pohjoisrannat ovat ojitettua metsäistä suota. Rannoilla on loma-asutusta ja ympäristössä on useita maatiloja.

Luonto 
Kuorsumaanjärvi on eutrofinen järvi, jonka etelä- ja pohjoispäät ovat ehtineet kasvaa umpeen. Järven kasvituotanto on runsasta ja elättää runsaan hyönteiskannan. Hyönteisiä hyödyntävät lukuisat linnut, joita pesii järvellä useita lajeja. Rannat ovat pääosin ruokoluhtaa, kaislaluhtaa ja korteluhtaa.

Tavattavia kasvilajeja ovat muun muassa kapealehtiosmankäämi, nuokkurusokki, uistinvita, pystykeiholehti, terttualpi, myrkkykeiso, sorsansammal, hetesirppisammal, upposirppisammal ja isovesitähti. Pesimälinnustoon kuuluvat ainakin  härkälintu, laulujoutsen, silkkiuikku, sinisorsa, tavi, heinätavi, lapasorsa, punasotka, tukkasotka, telkkä ja nokikana, mustakurkku-uikku, kurki, luhtahuitti ja ruskosuohaukka. Syys- ja kevätmuuton aikana järvi on lintujen levähdyspaikka muun muassa joutsenille.

Virkistyskäyttö 
Järvellä on pohjoispäässä sijaitsevat vuonna 2003 valmistuneet laavu ja lintutorni ja kaakkoiskulmassa toinen laavu. Laavut liittyvät Kuasman Kiäppi-retkeilyreitin rakentamiseen. Koillisrannassa on uimaranta.

Historiaa 
Järven vedenpintaa haluttiin alentaa ja siksi jätettiin hakemus järvenlaskusta vuonna 1853. Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kuorsumanjärvi" ja sen rantaviivassa oli tuolloin selviä lahtia. Etenkin järven pohjoispää oli pitkulaisempi. Luoteiskulmassa sijaitsi "Kuorsmaan" torppa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kiikoinen: Kuorsumaa - kyläkuvaus 

Kiikoisten järvet
Kiikoisjoen alue‎
Suomen seksuaalirikoslainsäädännön muutos 1971

Suomen seksuaalirikoslainsäädäntöä muutettiin merkittävästi vuoden 1971 alusta. Lainmuutoksen pohjana oli hallituksen esitys 52/1970 siveellisyyteen kohdistuvien rikosten rankaisemista koskevan lainsäädännön uudistamisesta. Lakiuudistus muun muassa dekriminalisoi homoseksuaalisuuden, alensi suojaikärajaa ja lievensi seksuaalirikoksista langetettavia rangaistuksia. Hallituksen esitykseen tehtyjen muutosten jälkeen laki hyväksyttiin eduskunnassa syksyllä 1970 ja se astui voimaan vuoden 1971 alussa. Homoseksuaaliset teot kriminalisoiva laki oli alun perin astunut voimaan 1894. Lain voimassaolon aikaan homoseksuaalisista teoista voitiin tuomita jopa kahdeksi vuodeksi vankeuteen.

Rikoslain 20 luvun pykälistä järjestettiin eduskunnassa useita äänestyksiä, joista yksi oli niin sanottua kehotuspykälää (kehottaminen samaa sukupuolta olevien haureuteen) koskeva äänestys 24. marraskuuta 1970. Kehottaminen säädettiin rangaistavaksi äänin 99–66. Rangaistavuuden puolesta äänestivät lähinnä kokoomuksen, keskustan ja SMP:n edustajat. Pykälä, tai tarkemmin 9 §:n 2 momentti, ei kuulunut hallituksen alkuperäiseen esitykseen, vaan se otettiin käsittelyyn Timo Mäen vastaehdotuksena tekemän lakialoitteen mukaisesti, jota lakivaliokunta asettui kannattamaan. Tässä aloitteessakin ehdotettiin homoseksuaalisten tekojen rangaistavuuden poistamista, mutta sen tekijä piti kuitenkin "erittäin tärkeänä", etteivät "tällaisen hylättävän elämäntavan levittäjiksi muodostu yleiset tiedotusvälineet". Timo Mäki perusteli ehdotustaan myös sillä, että vastaavanlainen säännös oli useissa muissakin maissa kuten Norjassa ja Länsi-Saksassa. Kehottamiskielto on Suomen lainsäädännön ainoa tapaus, jossa kehottaminen lailliseen tekoon oli kielletty.

Varsinainen homoseksuaalisuuden dekriminalisointi toteutui selvemmin luvuin 147–18. Vanhassa laissa ”haureuden harjoittaminen” samaa sukupuolta olevan kanssa oli kielletty samassa pykälässä samalla maksimirangaistuksella (kaksi vuotta vankeutta) kuin eläimeen sekaantuminen, joka niin ikään poistettiin rikoslaista tuolloin.

Avioliiton sisäinen raiskaus yritettiin saada rangaistavaksi tässä uudistuksessa, mutta lopulliseen lakiin sitä ei kirjattu. Tältä osin uudistustyö toteutui vasta vuoden 1994 lakimuutoksessa.

Suojaikäraja alennettiin uudessa laissa 17 vuodesta 16 vuoteen. Aiemmin ikäraja tosin oli ollut 15 vuotta siinä tapauksessa, että nuori itse oli ”antautunut siveettömyyteen”.

Katso myös
Seksuaalivähemmistöjen oikeudet Suomessa

Lähteet

Aiheesta muualla
Eduskunta – valtiopäiväasiat Lakiuudistuksen tiedot eduskunnan verkkosivuilla.

Suomen laki
Seksuaalipolitiikka
Homoseksuaalisuus
1971
Nahkurien ammattikunnan muistomerkki

Nahkurien ammattikunnan muistomerkki on Oskari Jauhiaisen veistämä muistomerkki vuodelta 1958 Hämeenlinnassa. Veistos on 2,5 metriä korkea, jalustoineen yli kolme metriä. Veistoksen sijaintipaikka on Palokunnankadulla pääpostin edessä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Nahkurien ammattikunnan muistomerkki; Hameenlinnantaidemuseo.fi

Hämeenlinnan patsaat ja veistokset
Oskari Jauhiainen
Suomen muistomerkit
Hämeensaari
Honda-liiga

Honda-liiga oli rikollisliiga, joka teki vuosina 1992–1994 suuren määrän aseellisia ryöstöjä ja murtoja pääkaupunkiseudulla. Ryöstöt kohdistuivat etupäässä lukuisiin pääkaupunkiseudun pankkeihin. Kokonaisuudessaan liiga ehti tehdä yhteensä 34 suurta rikosta ennen kiinnijäämistään, joiden saalisarvo nousi neljään miljoonaan markkaan eli 920 000 euroon.

Liiga muodostui mediassa löyhäksi kuvaillusta kaveriporukasta, joista 12 sai tuomion. Nimensä rikollisliiga sai siitä, kun heidän ensimmäinen pakoautonsa oli aina merkiltään Honda. Ryöstö- ja murtokeikkojen teon motiiviksi liigan jäsenet perustelivat rahantarpeen huumeostoja varten.

Vankeustuomion saamisesta huolimatta Honda-liigan entinen päätekijä tehtaili tämän jälkeen vuonna 2007 ”Rakennusliigaksi” nimetyssä rikollisorganisaatiossa rikoksia.

Lähteet

1990-luvun rikokset Suomessa
Rikokset Helsingissä
Ivan Sergejeff

Ivan Sergejeff (1863-1934) oli suomalainen kauppias, yksi Kainuun merkittävistä liikemiehistä 1900-luvun alussa.

Hän oli Vienan Karjalan Uhtualta Suomeen muuttaneen kauppiaan Aksenti Sergejeffin poika. Vuonna 1906 I. Sergejeff rakensi Kajaanin keskustassa komean kaksikerroksinen tiilipäätyinen liikepalatsin, joka oli kaupungin suurin kauppa. Hän oli osakkaana mukana perustamassa Kajaanin Puutavara Osakeyhtiötä, ja yhtiön ensimmäinen konttori toimi joitakin vuosia hänen talossaan. 
Sergejeff harjoitti myös laajaa tervakauppaa. Hänen omistuksissa oli höyrylaiva Sotkamo, joka liikennöi reitillä Kajaani-Sotkamo.
Ivan Sergejeff oli Vienan Karjalaisten liiton aktiivinen jäsen. Sergejeffin pojat seurasivat isäänsä liikealalle Saarto -nimisinä.

Lähteet 

 P. Pulma, O.Turpeinen Pikkukaupungin unelmia. Kajaani 1906-1976 Kajaanin kaupunki, 1994

Suomalaiset kauppiaat
Vuonna 1863 syntyneet
Vuonna 1934 kuolleet
Vienankarjalaiset
Antti-palkinto

Antti-palkinto tai Antti-patsas on Uutismediaien liiton (ent. Sanomalehtien Liitto) paikallislehtijaoston (ent. Suomen Paikallislehtien Liitto), Paikallislehtien päätoimittajayhdistyksen ja Suomen Paikallismediat Oy:n vuosittain jakama tunnustus yhteisölle, joka on toiminnallaan edistänyt paikallislehdille tärkeitä arvoja. Palkinto on nimetty ensimmäisen suomenkielisen sanomalehden julkaisijan Antti Lizeliuksen mukaan. 

Vuosina 1981–1992 valtakunnallisia Antti-patsaita jaettiin tunnustuksena joko henkilölle tai yhteisölle, sen jälkeen vain yhteisöille.

Valtakunnallisen palkinnon lisäksi jaetaan alueellisia Maakunta-Antti-palkintoja ja yksittäisten paikallislehtien palkintoja.

Paikallislehdistön pronssisen Antin on suunnitellut kuvanveistäjä Kari Ovaska. Antti-palkintojen virallinen jakopäivä on Antin nimipäivä 30. marraskuuta.

Patsasta ei jaettu ollenkaan vuonna 2015. Paikallislehdet päätyivät ratkaisuun kiinnittääkseen huomiota Postin toimintaan.

Palkinnon saajat

Lähteet

Suomalaiset palkinnot
Knuuttila

Knuuttila on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

 Anselm Knuuttila (1903–1968), maastohiihtäjä
 Rauha Knuuttila (1924–2014), näytelmäkirjailija
 Sakari Knuuttila (s. 1930), SDP:n entinen kansanedustaja ja valtiopäiväneuvos
 Simo Knuuttila (1946–2022), teologi ja akatemiaprofessori
 Tarja Knuuttila, tieteenfilosofi ja professori
 Yrjö Knuuttila, "Ykä" (s. 1963), Musta Paraati -yhtyeen rumpali.

Katso myös 
 Knuutila
Fedi Vaivio

Fedi Lennart Vaivio (2. heinäkuuta 1927 Tampere – 27. helmikuuta 2021) oli suomalainen kansantaloustieteilijä. Vaivio väitteli taloustieteen tohtoriksi vuonna 1959. Hän toimi Helsingin Kauppakorkeakoulun kansantaloustieteen professorina 1963–1992, koulun vararehtorina 1987–1990, rehtorina vuosina 1990–1992 sekä kanslerina 1992–1995.

Julkaisuja

Lähteet

Aiheesta muualla
Fedi Vaivion muistokirjoitus Helsingin Sanomissa

Suomalaiset taloustieteilijät
Suomalaiset professorit
Helsingin kauppakorkeakoulun professorit
Suomen yliopistojen rehtorit ja kanslerit
Vuonna 1927 syntyneet
Vuonna 2021 kuolleet
Sergei Vinogradski

Sergei Nikolajevitš Vinogradski (, , 1. syyskuuta 1856 Kiova, Venäjän keisarikunta – 25. syyskuuta 1953 Brie-Comte-Robert, Ranska) oli ukrainalais-venäläinen mikrobiologi.

Vinogradski opiskeli aluksi kaksi vuotta lakia Kiovan yliopistossa. Tämän jälkeen hän siirtyi opiskelemaan pianonsoittoa Pietarissa, mutta vaihtoi kahden vuoden jälkeen alaa lähtien opiskelemaan kemiaa Pietarin yliopistoon 1877. Hän valmistui botaniikan maisteriksi 1884. Vinogradski siirtyi Strasbourgin yliopistoon vuonna 1885, missä hän työskenteli botanisti Anton de Baryn alaisena ja tuli tunnetuksi työstään rikkibakteerien parissa. Hän muutti Zürichiin 1988 ja alkoi tutkia nitrifikaatioprosessia. Myöhemmin hän työskenteli Pietarissa 1891-1905 johtaen yleisen mikrobiologian osastoa. Vinogradsvi vetäytyi syrjään aktiivisesta tieteellisestä työstä 1905, palaten takaisin vasta 1922 johtamaan kutsuttuna Pariisin Pasteur-instituutin maatalousbakterologian osastoa. Kyseisen osaston kokeellinen tutkimusasema sijaitsi Brie-Comte-Robertissa, noin 30 kilometrin päässä Pariisista. Hän jäi eläkkeelle lopullisesti aktiivisesta toiminnasta vuonna 1940 ja kuoli Brie-Comte-Robertissa vuonna 1953. Vinogradski tunnetaan eräänä maaperäbiologian tutkimusalan perustajista, joka osoitti mikro-organismien kyvyn sitoa typpeä ilmasta.

Lähteet

Ukrainalaiset tieteilijät
Vuonna 1856 syntyneet
Vuonna 1953 kuolleet
Venäläiset mikrobiologit
John Coleman

John Coleman (s. 9. elokuuta 1934) on brittiläinen kapellimestari ja sovittaja. Hän aloitti työnsä kapellimestarina vuonna 1968 Val Guestin elokuvassa Assignment K. Myöhemmin hän vastasi musiikista elokuvissa The Strange Affair (1968) Negatives (1968). Coleman toimi Ison Britannian kapellimestarina Eurovision laulukilpailussa vuosina 1980, 1981 ja 1983-1985. Näistä vuonna 1981 Iso-Britannia voitti kilpailun.

Lähteet
Andtheconductoris.eu

Brittiläiset kapellimestarit
Vuonna 1934 syntyneet
Elävät henkilöt
Euroviisukapellimestarit
Stojan Jankulov

Stojan Jankulov (s. 10. syyskuuta 1966) on bulgarialainen lyömäsoittaja ja rumpali. Hän valmistui Bulgarian kansallisesta musiikkiakatemiasta pääaineena lyömäsoittimet. Hän soitti Bulgarian kansallisen radion big bändissä seitsemän vuotta. Nuo ajat saivat hänet kiinnostumaan jazzista ja hänestä tuli yleinen esiintyjä jazzfestivaaleilla.

Pisimmän uransa Jankulov teki yhtyeessä Zone-C, jossa aloitti vuonna 1994. Hän on duetoinut myös Theodosii Spassovin kanssa ja myöhemmin Anatoly Vapirovin liityttyä he muodostivat trion Fairy Tale Trio.

Hän perusti vuonna 2003 Elitsa Todorovan kanssa dueton Elitsa & Stoyan, joka edusti Bulgariaa Eurovision laulukilpailussa vuosina 2007 ja 2013. Vuonna 2007 he sijoittuivat viidenneksi, mikä oli Bulgarian paras saavutus kilpailussa vuoteen 2017 saakka. Vuoden 2013 sijoitus oli semifinaalin 12. eivätkä he päässeet finaaliin. Vuonna 2022 hän osallistui Eurovision laulukilpailuun osana Intelligent Music Project -bändiä.

Bulgarialaiset muusikot
Bulgarian euroviisuedustajat
Vuonna 1966 syntyneet
Elävät henkilöt