Leppävirta

Leppävirta on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan eteläosassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Leppävirta on teollistunut asuin- ja yrityskunta.

Maantiede 
Leppävirta sijaitsee Pohjois-Savossa, entisen Kuopion läänin ja myöhemmän Itä-Suomen läänin alueella, 5-tien ja Saimaan syväväylän varrella.

Rantaosayleiskaava-alueet: Suvasvesi 240 km2, Unnukka 136 km2, Sorsavesi 66 km2

Leppävirran naapurikunnat ovat Heinävesi, Joroinen, Kuopio, Pieksämäki, Suonenjoki, Tuusniemi ja Varkaus.

Kylät 
Haapamäki, Halola, Hankamäki, Hartikansalo, Hiismäki, Huovila, Huovilansalmi, Häikiä, Häyry, Jokilahti, Keinälänmäki, Kohmansalo, Konnuslahti, Kotalahti, Kivijärvi, Kurjalanranta, Lappi, Leppämäki, Leppävirta, Lylymäki, Moninmäki, Mustinmäki, Niinimäki, Nikkilänmäki, Näätänmaa, Oravikoski, Osmajärvi, Paukarlahti, Petromäki, Puponmäki, Rauvastenlahti, Reinikkala, Riihiranta, Saahkarlahti, Saamainen, Saijanlahti, Sarkamäki, Sarkaniemi, Soinilansalmi, Sorsakoski, Särkilahti, Särkijärvi, Tahvanala, Tanskansaari, Takkula, Timola, Tuppurinmäki, Unnukansalo, Valkeamäki, Valkeisenranta, Vehmaansalo.

Orinoron rotko
Mustinmäessä sijaitsee jäätikköjen uurtama pystyseinäinen Orinoron rotko, jonka pituus on noin sata metriä ja syvyys lähes 20 metriä. Rotkon pohjalla pulppuaa lähde, ja lumi ja jää säilyvät siellä kesäkuulle saakka. Alueella kasvaa muun muassa raidankeuhkojäkälä. Orinoron rotko kuuluu Savon seitsemään ihmeeseen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Leppävirralla oli 9 782 asukasta, joista 5 563 asui taajamissa, 4 085 haja-asutusalueilla ja 134:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Leppävirran taajama-aste on 57,7 %. Leppävirran taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Varkauden keskustaajama ulottuu pääosin Varkauden kaupungin alueelle.

Historia 
Leppävirta erotettiin omaksi pitäjäkseen vuonna 1639, kun Kuopion pitäjä jaettiin kahtia.

Leppävirta kuului Joroisten, Juvan ja Rantasalmen ohella Savon kartanovyöhykkeeseen. Kartanoiden mailla sijaitsi runsaasti torppia ja mäkitupia. Kartanoiden omistajasuvut muodostivat ruotsinkielisen yläluokan.

Luonnonkaunis Leppävirran reitti houkutteli jo 1300-luvulla eräretkeläisiä seudulle. Nykyisinkin sama reitti palvelee sekä rahti- että henkilöliikennettä Saimaan kanavan kautta Suomenlahdelle.

Leppävirran sijainti ja pitkät teolliset perinteet ovat mahdollistaneet monipuolisen elinkeinorakenteen kehittymisen kuntaan maa- ja metsätalouden rinnalle.

Leppävirralle perustettiin kansakouluja aikaisemmin kuin muualle Suomeen. Siellä oli sahoja ja Hackman-yhtiöiden Sorsakosken metallitehdas. Vuonna 1918 Leppävirralla ja Varkaudessa oli punainen saareke valkoisen Suomen keskellä.

Koulutus ja kulttuuri 
Kirkollinen kansanopetus ei ajan mittaan kyennyt tyydyttämään kansanopetuksen kasvavia tarpeita. Keisari Aleksanteri II pani v. 1856 alulle kansanopetuksen uudistamisen. Sorsakosken sahan kansakoulu avasi ovensa 1.10.1862 insinöörikapteeni Ekströmin tuparakennuksessa. Leppävirran tyttökansakoulu perustettiin 21.1.1872 Pekka Kansasen huoneissa Nikkilänmäellä. Kuntakokouksessa 5.11.1882 päätettiin perustaa kouluja sivukylille. Ensimmäinen sivukylä koulu valmistui kesällä 1884 Kurjalaan. Seuraavaksi tuli kansakouluja vuonna 1896 Timolaan, 1897 Kotalahteen, 1898 Mustinmäkeen ja Näädänmaahan, 1899 Moninmäkeen ja Sarkamäkeen sekä vuonna 1900 Haapamäkeen ja Konnuslahteen.

Leppävirralla järjestettiin vuodesta 1871 lähtien kiertävä käsityökoulu vuoteen 1917 asti tiedetään ainakin sen toimineen.

Luku- ja musiikkiharrastuksia alkoi virrata Leppävirralle Yhdysvalloista ja Länsi-Euroopan kautta.

Lukuseura oli säätyläisten harrastus, sen synnyn selittänee se, että paikkakunnalla asui tavanomaista lukuhaluisempaa väestöä.

Leppävirran vanhin torvisoittokunta perustettiin Sorsakoskelle, asialla oli opettaja Antti Tani. Torvisoittokunnat eivät jääneet ainoiksi musiikkinharrastukseksi. Leppävirralla syntyi laulukuoroja. Vilkkaina vuosina laulukuoroja oli peräti yhdeksän.

1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Leppävirran perinneruoaksi valittiin kuivatusta kalasta ja sianlihasta tehty kapakalapaisti.

Elinkeinoelämä 
Suurin osa Leppävirran yrityksistä on jäseniä Leppävirran Yrittäjissä, joka on Savon Yrittäjien paikallisyhdistys.

Hackman (nykyisin osa Iittala-konsernia) on Leppävirran Sorsakoskelta kotoisin oleva metallialan yritys. Leppävirralla toimii myös useita metalliteollisuuden alihankkijoita, kuten Supset Oy, Sorsakosken Konepaja Oy, Pivaset Oy, GeoTools Oy, Jarmatic Oy ym. Paikkakunnalla on LVI-alan yrityksiä, kuten HögforsGST, Gebwell Oy, PT Energiaporaus Oy, Mikenti Oy ym. Leppävirralla valmistetaan myös laivojen palo-ovia (Parmarine Oy) ja työmaatiloja ja tilaelementtirakennuksia (Parmaco Production). Leppävirralla on lisäksi paljon muita eri alojen yrityksiä, kuten Mikrotuki Jani Itkonen, Graafinen Suunnittelija Anssi Toivanen, Leppävirran Lääkäripalvelut Oy, JSE-Tek, ym. Leppävirta on elinkeinoelämältään varsin yrittäjävetoinen.

Oravikoskella on toiminut Outokumpu Oy:n Kotalahden kaivos vuosina 1959–1987. Kaivos oli nikkelikaivos, jonka malmi sisälsi myös kuparia. Enimmillään kaivos työllisti yli 300 henkeä.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Leppävirralla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Leppävirran seurakunta

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Leppävirralla toimii Leppävirran helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Leppävirran alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.

Palo- ja pelastuspalvelut 
Leppävirran Koulutiellä sijaitsevalla paloasemalla sijaitsevat yksiköt johto- ja tarkastusauto, PS421 sammutusauto, PS423 säiliöauto, PS427 miehistö- ja ensivasteauto ja 2 venettä. Venesatamassa on vielä 1 vene.

Leppävirralla oli myös Sorsakosken taajamassa Sorsakosken TPK/VPK eli Leppävirran toinen paloasema. Sorsakosken palokunta lakkautettiin vuonna 2012.

Leppävirralla sairaankuljetus- ja ensihoitopalvelut tuottaa Kuopion yliopistollinen sairaala, yksikön tunnus on EPS 421.

Kulttuuri

Tapahtumat 
Leppävirralla on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Leppävirralla kahdesti: ensimmäisen kerran vuonna 1900 Laitisessa ja toisen kerran vuonna 1999.

Matkailu 
Leppävirran kuntakeskuksessa sijaitsee Sport & Spa Hotel Vesileppis, jonka yhteydessä toimii elämysmatkailukeskus sekä maastohiihtoon tarkoitettu maanalainen hiihtoareena, jäähalli ja monitoimiareena. Kalmalahden rannalla kirkonkylässä sijaitsee myös Mansikkaharjun leirintäalue. Niemilomat tarjoaa majoitus-, kokous- ja koulutustiloja.

Virkistyskalastusta voi harrastaa noin seitsemän kilometrin päässä kuntakeskuksesta sijaitsevalla Konnuksen kanava-alue (3 kanavaa 1800-luvun puolivälin tienoilta nykypäivään) ja Konnuskoskella. Kunnassa on myös Matkailukeskus Unnukka ja vuokrattavia lomamökkejä.

Leppävirralla sijaitsee myös aiemmin Suomen suurimpana saarena pidetty Soisalo.

Ystävyyskunnat 
  Storfors, Ruotsi
  Dovre, Norja
  Orissaare, Viro
  Schwerte, Saksa

Tunnettuja leppävirtalaisia 

 Magnus Jacob Alopaeus, piispa ja valtiopäivämies
 Kristiina Brask, laulaja
 Johanna Broman, selvänäkijä, henkiparantaja
 Emil Halonen, liikenneneuvos
 Yrjö Haltio, kirjailija
 Aimo Hiltunen, näyttelijä, teatteriohjaaja
 Jorma Hynninen, oopperalaulaja
 Juha Jatkola, jääkiekkoilija
 Oskari Jussila, rovasti, kansanedustaja
 Mauno Kajamaa, Suomen peruskartoituksen uudistaja
 Rakel Kansanen (oik. Lyyli Toivola), suomentaja
 Kalle Kauhanen, kansanedustaja
 Pekka Kauhanen, kuvanveistäjä
 Helena Kekkonen, rauhankasvattaja
 Yrjö ”Jahvetti” Kilpeläinen, kansanedustaja ja toimittaja
 Martta Kinnunen, näyttelijä
 Johannes Koikkalainen, sisäasiainministeri
 Juuso Koistinen, kauppaneuvos
 Keijo Korhonen, mäkihyppääjä
 Kati Kovalainen, jääkiekkoilija
 Kuikka-Koponen, silmänkääntäjä, kansanparantaja
 Mikko Kuustonen, laulaja, lauluntekijä
 Olli Kymäläinen, kansanrunoilija
 Adam Laakkonen, kansanedustaja
 Ari Lahti, toimitusjohtaja, Kuopion Palloseuran pääomistaja
 Atte Laitila, taidemaalari
 A. Laurio, toimittaja, kirjailija
 Johannes Lundson, kansanedustaja, eduskunnan puhemies ja ministeri
 Kaarlo Luoto, toimittaja, kirjailija
 Tilda Löthman-Koponen, kansanedustaja

 Taisto Martiskainen, kuvanveistäjä
 Elise Melander, kirjailija
 Jari ”Boogie” Mustonen, kehonrakentaja
 Elbe Nissinen, oopperalaulaja
 Kim Nousiainen, jääkiekkoilija
 Kaija Pakkanen, kirjailija
 Pentti Pekkarinen, kansanedustaja, sosiaali- ja terveysministeri
 Mikko Perkoila, muusikko
 Jukka Piironen, yleisurheilija
 Eino Poutiainen, kansanedustaja
 Jully Ramsay, suku- ja historiatutkija, kirjailija
 Janne Räsänen, kansanedustaja
 Juho Saaristo, toimitsija, kansanedustaja
 Kustaa Adolf Saxbäck, kirkkoherra, runoilija
 Heikki Soisalo, kirjailija
 Lauri Solla, kunnallisneuvos, kansanedustaja
 Evert Suonio, näyttelijä, laulaja
 Tapio Säynevirta, kilpakivääriampuja
 Aarne ”Aki” Tammisto, pikajuoksija
 Juhani Tanski, puoluejohtaja
 Sophie Taxell, kuvataiteilija, taidemaalari
 Erkki Thil, näyttelijä
 Seppo Tiitinen, eduskunnan pääsihteeri
 Adolf Tillaeus, hoviräätäli
 Adolf Turakainen, urheiluselostaja, yleisurheilija
 Kalle Tähtelä, toimittaja, kirjailija
 Anu Vehviläinen, liikenneministeri
 Jukka Vesterinen, saappaanheittäjä
 Matti Viialainen, Etelä-Savon maakuntajohtaja, SAK:n apulaisjohtaja
 Aarre Voutilainen, Mannerheim-ristin ritari, kunnallispoliitikko

Katso myös 
 Luettelo Leppävirran julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

Visit Leppävirta sivut
 Leppävirran kunnan kotisivut
 Tilastokeskus - Leppävirran avainluvut
 Kylpylä-Hotelli Vesileppis
 Savon Matkailu 
 Orinnoron rotkon esittely Retkipaikassa

Seulonnan keskeiset artikkelit