joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Emma-gaala 2022

Vuoden 2022 Emma-gaala järjestettiin Helsingin jäähallilla 6. toukokuuta 2022. Gaala oli järjestyksessään 36. Tapahtuma oli alun perin tarkoitus järjestää Hartwall Arenalla 5. helmikuuta 2022, mutta sitä siirrettiin Suomen koronavirustilanteen heikennyttyä. Gaalassa jaettiin Emma-palkinnot vuoden 2021 menestyneimmille artisteille ja musiikkialan ammattilaisille. Ehdokkaat julkistettiin 14. joulukuuta 2021. Eniten ehdokkuuksia saivat Ellinoora, Gasellit, Haloo Helsinki! ja Viivi, jotka olivat kukin ehdolla viidessä eri kategoriassa.

Palkintoja jaettiin kaikkiaan 21 ehdokassarjassa, joista vuoden kotimainen artisti/yhtye valittiin perinteiseen tapaan yleisöäänestyksellä.

Eniten palkintoja voitti Blind Channel (6 patsasta).

Emma Gaalassa esiintyi 

 Portion Boys feat. Matti ja Teppo
 Ellinoora
 Chisu
 Gasellit
 Juha Tapio
 Samma Gamla Vanliga Remixin ensiesityksen esittäneet Cledos, Averagekidluke ja A36 
 Tulokas-potpurissa esiintyivät: Arppa, VIIVI, Hassan Maikal, Sexmane sekä Pyrythekid

Ehdokkaat

Yleisöäänestys

Muut palkinnot 
 Vuoden myydyin kotimainen albumi: Behm – Draaman kaari viehättää
 Vuoden striimatuin kotimainen biisi: Blind Channel – ”Dark Side”
 Vuoden striimatuin ulkomainen biisi: Måneskin – ”I Wanna Be Your Slave”
 Erikois-Emma: Maarit Hurmerinta
 Vienti-Emma: Blind Channel

Lähteet 

2022
2022
Ykkösen kausi 2022

Ykkösen kausi 2022 on Suomen jalkapallon toiseksi korkeimman sarjatason Ykkösen 50. kausi. Sarjassa on mukana 12 joukkuetta.

Sarjassa pelattiin kaksinkertainen runkosarja, jonka jälkeen sarja jakautui kuuden joukkueen ylempään jatkosarjaan ja kuuden joukkueen alempaan jatkosarjaan, jotka pelattiin yksinkertaisina sarjoina. Runkosarjan pisteet tulivat mukaan jatkosarjoihin. Ylemmän jatkosarjan voittaja nousi suoraan Veikkausliigaan. Ylemmän jatkosarjan sijoille 3 ja 4 sijoittuneet joukkueet pelaavat yksiosaisen karsintaottelun 3. sijoittuneen kotikentällä, jonka voittaja pelaa ylemmän jatkosarjan 2. sijoittuneen kanssa yksiosaisen karsintaottelun 2. sijoittuneen kotikentällä. Voittaja etenee kaksiosaiseen nousukarsintaan Veikkausliigan sijalle 11 sijoittuneen kanssa. Alemman jatkosarjan kolme viimeistä putoavat suoraan Kakkoseen.

Joukkueet

Päävalmentajavaihdokset

Sarjataulukko

Ottelut

Runkosarja

Ylempi jatkosarja

Alempi jatkosarja

Karsinnat Liigakarsinnasta

Tilastot

Maalipörssi 

15 maalia
  Mika (KTP)

12 maalia
  Adam Larsson (EIF)
  Aleksi Ristola (JäPS)

11 maalia
  Severi Kähkönen (FF Jaro)

10 maalia
  Topi Keskinen (MP)
  Irfan Sadik (PEPO)
  Oskari Sallinen (EIF)
  Simo Roiha (TPS)

9 maalia
  Aleksi Tarvonen (KTP) 
  Olli Jakonen (TPS)

8 maalia
  Douglas Caé (Gnistan)
  Jonathan Muzinga (SJK Akatemia)
  Antti Ulmanen (JäPS)
  Joni Remesaho (FF Jaro)
  Kevin Beugré (MP)

7 maalia
   Gezim Voca (PIF)
  Joni Mäkelä (KTP)
  Santeri Stenius (KTP)
  Charalampos Chantzopoulos (KPV)

6 maalia
  Alhaji Gero (FF Jaro)
  Valentin Gasc (SJK Akatemia)
  Olmes García (PK-35)
  Rony Huhtala (Gnistan)
  Hussein Mohamed (PK-35)
   David Ramadingaye (KTP)
   Valdrin Rashica (EIF)
  Oskar Pihlaja (SJK Akatemia)

Viisi maalia
  Momodou Sarr (Gnistan)
  Willem Haapiainen (KPV)
  Linus Rönnberg (TPS)
   Xhevdet Gela (PK-35)
  Jonathan Dunyin (FF Jaro)
  Kasper Hämäläinen (TPS)
  Antti Mäkijärvi (KTP)
  Roope Huhtala (PEPO)
  Daniel Rantanen (TPS)

Neljä maalia
  Kingsley Ofori (SJK Akatemia)
  Benjamin Heikkinen (PIF)
  Albin Björkskog (FF Jaro)
  Santeri Mäkinen (KPV)
  Miguel Ángel Medina Asprilla (PK-35)
  Miika Kauppila (KPV)
  Juuso Liukkonen (MP)
  Esa Terävä (PK-35)
  Antonio Hotta (FF Jaro)
  Markus Kronholm (FF Jaro)
  Emile Paul Tendeng (FF Jaro)
  Fabian (Gnistan)
  Albijon Muzaci (TPS)
  Yoshiaki Kikuchi (Gnistan)

Kuukauden pelaajat

Lähteet

Ykkösen kaudet
Jalkapallosarjojen kausi 2021–2022/2022
Vuorelan koulukoti

Vuorelan koulukoti (ruots. Vuorela skolhem) on Vihdissä, Uudellamaalla sijaitseva yksi Suomen valtion kuudesta koulukodista, jota valvoo Opetushallitus ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Vuorelan koulukoti on tarkoitettu lastensuojelun sijaishuoltoa tarvitseville peruskouluikäisille nuorille.

Vuorelan koulukodin alue on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö ja siten suojeltu.

Historia 
Vuorelan koulukodin tontti on erotettu valtiolle jo vuonna 1891 tyttöjen suoja- ja koulukodiksi. Koulukoti oli Suomen ensimmäinen vain tytöille tarkoitettu koulukoti. Koulun opetus- ja asuinrakennukset on rakennettu 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun vaihteessa. Koulukodin johtajana toimi Hanna Hernberg. Hernberg vieraili Tanskassa ottamassa mallia Holstejnminden -nimisestä vuonna 1833 perustetusta kasvatuslaitoksesta. Hernberg asui läheisessä Solmilan huvilassa.

Ensimmäisessä rakennusvaiheessa 1890-luvulla pihapiiriin valmistui Vanhala, Miehelä ja Johtola. Opistola -niminen rakennus valmistui heti 1900-luvun alussa. 1930-1950-luvuilla on rakennettu myös laajennusosia ja lisärakennuksia. Vanhalan ja Miehelän ovat suunnitelleet arkkitehdit Theodor Decker ja Sebastian Gripenberg. Opistolan ja Johtolan Hugo Lindberg ja Sebastian Gripenberg.

Lähteet 

Vihdin rakennukset ja rakennelmat
Suomen koulukodit ja kasvatuslaitokset
Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Argyllin herttua

Argyllin herttua on skotlantilaisessa Campbellin klaanissa oleva aatelisarvo (herttua vuodesta 1701), jota kukin suvun päämies vuorollaan kantaa. Heistä voidaan mainita:

Archibald Campbell, Argyllin ensimmäinen markiisi (1607–1661)
Archibald Campbell (k. 1685), Argyllin 9. jaarli, edellisen poika
George John Douglas Campbell (1823-1900), Argyllin 8. herttua, valtiomies ja kirjailija
John Campbell (kenraalikuvernööri) (1845–1914), Argyllin 9. herttua

Viitteet

Brittiläiset herttuat
Skotlannin historia
Argyll ja Bute
Trypanosoma brucei

Trypanosoma brucei on yksisoluinen siimaeläin Trypanosoma-suvusta. Trypanosomat ovat loiseliöitä, jotka elävät eläinten ja ihmisen veressä tai kudoksissa, ja aiheuttavat sairauksia, joita kutsutaan yleisesti nimellä trypanosomiaasi. T. brucei aiheuttaa unitautia eli afrikkalaista trypanosomiaasia. Unitauti on vektorivälitteinen tauti, joka leviää isäntäeliöiden välillä pääasiassa tsetsekärpästen (Glossina) välityksellä. T. brucei jaetaan perinteisesti kolmeen alalajiin: T. b. gambiense, T. b. rhodesiense ja T. b. brucei. Näistä T. b. gambiense ja T. b. rhodesiense ovat ihmisen tautiloisioita, kun taas T. b. brucei tartuttaa pääasiassa vain muita selkärankaisia.

Lähteet

Aiheesta muualla 
UniProt: Taxonomy - Trypanosoma brucei 
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Trypanosoma brucei
S10

Stien den Hollander (s. 8. marraskuuta 2000 Abbekerk, Alankomaat), tunnettu myös taiteilijanimellään S10, on alankomaalainen laulaja, räppäri ja lauluntekijä. Hän aloitti musiikkiuransa vuonna 2016 ja allekirjoitti levytyssopimuksen alankomaalaisen hip hop-musiikkiin erikoistuneen levy-yhtiön Noah's Arkin kanssa. Vuonna 2019 hän julkaisi debyyttialbuminsa nimeltä Snowsniper, joka voitti myöhemmin Edison-palkinnon. S10 edusti Alankomaita vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa Torinossa kappaleella ”De diepte”. Hän kilpaili Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa 10. toukokuuta, sijoittui semifinaalin toiseksi ja pääsi finaaliin. 14. toukokuuta pidetyssä finaalissa S10 sijoittui 11:nneksi.

Varhaiselämä ja koulutus 
Den Hollander ja hänen kaksoisveljensä syntyivät 8. marraskuuta 2000  Abbekerkissä, Pohjois-Hollannissa. Syntymästään lähtien hänellä ei ole ollut juurikaan yhteyttä biologiseen isäänsä. Den Hollander varttui Abberkerkissä ja myöhemmin Hoornissa, jossa hän kävi lukiota. Suoritettuaan MAVO-opetussuunnitelman vuonna 2018, hän on opiskellut Utrechtin Herman Brood Academie -koulussa.

Läpi teinivuosien Den Hollander on kärsinyt mielenterveyden häiriöistä, kuten masennuksesta ja kuuloharhoista. Hänellä on myös diagnosoitu kaksisuuntainen mielialahäiriö.

Ura 
Vuonna 2016 Den Hollander julkaisi omakustanteisen mini-albumin nimeltä Antipsychotica, jonka hän äänitti Applen kuulokkeillaan ja julkaisi äänentoistopalvelu SoundCloudiin. Pian julkaisemisen jälkeen, häneen otti yhteyttä alankomaalainen räppäri Jiggy Djé, jonka levy-yhtiön kanssa Den Hollander allekirjoitti levytyssopimuksen vuonna 2017. Seuraavana vuonna Den Hollander julkaisi toisen mini-albuminsa nimeltä Lithium. Kappaleissaan hän käsittelee usein mielenterveyden häiriöiden kanssa kamppailemista, joka on hänelle tärkeä aihe.

Vuonna 2019 hänen debyyttialbuminsa Snowsniper julkaistiin. Albumin nimi viittaa suomalaiseen tarkka-ampujaan Simo Häyhään. Den Hollander sanoo tiedotusvälineissä albumin kertovan "kylmäsydämisyydestä, eristäytyneisyydestä" ja siitä, että "pohjimmiltaan sotilas pyrkii rauhaan, kuten minä pyrin rauhaan itse". Albumi voitti Edison-palkinnon helmikuussa 2020. Saman vuoden marraskuussa Den Hollander julkaisi toisen studioalbuminsa nimeltä Vlinders, joka sijoittui 5. sijalle Dutch Album Top 100 -listalla.

Diskografia

Studioalbumit 
 Snowsniper (2019)
 Vlinders (2020)

EP:t 
 Antipsychotica (2017)
 Lithium (2018)
 Diamonds (2019)

Singlet 
 Gucci veter (2017)
 Storm (2018)
 Ik heb jouw back (2019)
 Laat mij niet gaan (2019)
 Alleen (2019)
 Love = Drugs (2020)
 Maria (2020)
 Achter ramen (2020)
 Adem je in (2021)
 Onderweg (2021)
 Schaduw (2021) 
 De diepte (2022)

Lähteet  

Alankomaalaiset laulajat
Alankomaiden euroviisuedustajat
Vuoden 2022 euroviisuedustajat
Vuonna 2000 syntyneet
Elävät henkilöt
Normal (kauppaketju)

Normal on tanskalainen halpakauppaketju. Sen perustivat Torben Mouritsen sekä Bo Kristensen vuonna 2012 ja sen liikevaihto oli vuonna 2020 yli 2 miljardia kruunua. Ketjun ensimmäinen myymälä avattiin Silkeborgissa 6. huhtikuuta 2013, jonka jälkeen se on laajentanut toimintaansa Tanskan lisäksi myös Alankomaissa, Norjassa, Ranskassa, Ruotsissa ja Suomessa. Ketju rantautui Suomeen helmikuussa 2021, kun se avasi myymälän Espooseen Kauppakeskus Selloon.

"Normalin" tuotevalikoimaan kuuluu muun muassa hygieniatuotteita, välipaloja, eläintenruokaa ja terveystuotteita. Ketjun nimen on mainittu olevan peräisin siitä että se myy "täysin normaaleja tuotteita kiinteillä, alhaisilla ja epänormaaleilla hinnoilla".

Kesäkuussa 2022 avattiin Normalin ensimmäinen kesämyymäläketju "Minimalin" myymälä Kalajoen Loistoon.

Myymälät Suomessa

 Espoo (5)
 Helsinki (6)
 Hyvinkää
 Hämeenlinna
 Jyväskylä
 Kalajoki (Minimal)
 Kokkola 
 Kouvola
 Kuopio (2)
 Kempele
 Lahti (2)
 Lappeenranta
 Lempäälä
 Oulu
 Pietarsaari
 Pori
 Raisio
 Salo
 Seinäjoki
 Tampere (2)
 Turku
 Vaasa

Lähteet

Tanskalaiset yritykset
Halpamyymäläketjut
Synchro Anarchy

Synchro Anarchy on kanadalaisen heavy metal -yhtye Voivodin viidestoista studioalbumi, joka julkaistiin 11. helmikuuta 2022. Edeltäneen The Wake -albumin tavoin Synchro Anarchyn ovat tuottaneet Voivod ja Francis Perron, joka on myös äänittänyt ja miksannut albumin. Albumin masteroinnin teki Maor Appelbaum ja sen kansitaiteesta vastasi yhtyeen aiempien albumien tavoin rumpali Michel "Away" Langevin. Synchro Anarchy on Voivodin ensimmäinen albumi sitten vuoden 2009 Inifinin, jossa soittaa sama kokoonpano kuin edelliselläkin albumilla.

Kappaleet

CD 1 – “Synchro Anarchy”

CD 2 – “Return To Morgöth – Live 2018” 
 Post Society (Return To Morgöth – Live 2018)
 The Unknown Knows (Return To Morgöth – Live 2018)
 Ravenous Medicine (Return To Morgöth – Live 2018)
 Psychic Vacuum (Return To Morgöth – Live 2018)
 Obsolete Beings (Return To Morgöth – Live 2018)
 Technocratic Manipulators (Return To Morgöth – Live 2018)
 Fall (Return To Morgöth – Live 2018)
 The Prow (Return To Morgöth – Live 2018)
 Order Of The Blackguards (Return To Morgöth – Live 2018)
 The Lost Machine (Return To Morgöth – Live 2018)
 Korgüll The Exterminator (Return To Morgöth – Live 2018)

Kokoonpano 
 Michel "Away" Langevin - rummut
 Denis "Snake" Bélanger - laulu
 Daniel "Chewy" Mongrain - kitara
 Dominique "Rocky" Laroche - basso

Tuotanto
 Voivod - tuotanto
 Francis Perron - tuottaja, miksaus ja äänitys
 Maor Appelbaum - masterointi

Arvostelut 
 Imperiumi: 7+/10
 Inferno: 
 Kaaoszine: 
 Soundi: 
 Blabbermouth: 9/10

Lähteet 

Voivodin albumit
Vuoden 2022 albumit
Aleksandropolis

Aleksandropolis (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakiassa. Se kuvataan Aleksanteri Suuren perustamaksi. Kaupungin tarkkaa sijaintia ei tunneta.

Aleksandropoliista tiedetään vain vähän, ja ainoa siitä varmuudella kertova lähde on Plutarkhoksen kirjoittama Aleksanteri Suuren elämäkerta. Plutarkhos kertoo, että Aleksanteri johti 16-vuotiaana Makedonian hallintoa sillä aikaa kun hänen isänsä Filippos II oli sotimassa Byzantionia vastaan. Sillä aikaa hän kukisti traakialaisen maidien eli maidilaisten heimon, ajoi nämä pois kaupungistaan ja perusti paikalle uuden kaupungin, jolle antoi nimen Aleksandropolis. Tässä hän selvästikin jäljitteli isäänsä, joka oli perustanut voittamiensa traakialaisten asutuksen paikalle Filippopoliin kaupungin.

Toinen mahdollinen lähde kaupunkia koskien on Stefanos Byzantionlainen, joka mainitsee Aleksanterin perustamien 18 Aleksandreia-nimisen kaupungin joukossa olleen yhden Traakiassa sijainneen kaupungin. Kaupungin perustaminen ajoitetaan klassisen kauden lopulle vuoteen 341 eaa. tai 340 eaa. Se on nykytutkimuksessa luetteloitu klassisen kauden polisten eli kaupunkivaltioiden joukkoon lähinnä nimensä perusteella. On kuitenkin mahdollista, että kaupungin perustaminen on lähinnä yksi lukuisista Aleksanteriin liitetyistä legendoista.

Aleksandropoliin mahdollista sijaintia ei tiedetä, mutta maidit asuivat Strymon-joen yläjuoksun suunnassa. Aleksanterin kerrotaan asuttaneen kaupungin uudelleen lähistöltä otetuilla eriheimoisilla asukkailla.

Kaupunki ei liity nykyiseen Alexandroúpolin kaupunkiin Kreikassa; se on nimetty Kreikan kuningas Aleksanterin mukaan vuonna 1920.

Lähteet 

Traakian kaupungit
Aida Hadžialić

Aida Hadžialić (s. 21. tammikuuta 1987 Foča) on bosnialaissyntyinen ruotsalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän toimi vuosina 2014–16 Ruotsin lukioista ja aikuiskoulutuksesta vastaavana ministerinä. Hän erosi tehtävästään jäätyään kiinni rattijuopumuksesta.

Hadžialić tuli Ruotsiin pakolaisena Bosniasta 5-vuotiaana.

Muuta
Kun Hadžialić valittiin ministeriksi syksyllä 2014, hän oli tuolloin 27-vuotiaana kaikkien aikojen nuorin ministeri Ruotsissa.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Aida Hadžialić Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla 
 Aida Hadžialić Ruotsin hallituksen verkkosivuilla 

Ruotsin ministerit
Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen poliitikot
Vuonna 1987 syntyneet
Elävät henkilöt
Kallipolis (Bosporos)

Kallipolis (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Traakiassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi Bosporoksen länsirannalla lähellä Anaplus-nimistä paikkaa, pohjoiseen Byzantionista. Sen tarkempaa sijaintia ei tunneta.

Bosporoksen rannan Kallipolis tunnetaan vain Stefanos Byzantionlaiselta. Kaupunkia ei tule sekoittaa toiseen Kallipoliihin Traakian Khersonesoksella, eikä kolmanteen Kallipoliihin, joka on luettu polisten joukkoon, Propontisessa Vähässä-Aasiassa.

Joku mainituista kolmesta Kallipoliista kuului klassisella kaudella Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, sillä nimi esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 434/433–418/417 eaa. Ei voida kuitenkaan tietää, mihin kaupunkiin tällöin viitataan. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Kallipolitēs ().

Lähteet 

Antiikin Kreikan kaupungit Turkissa
Traakian kaupungit
Kallipolis (Traakian Khersonesos)

Kallipolis (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Traakian Khersonesoksella nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi nykyisen Gallipolin (Gelibolu) kaupungin paikalla.

Kallipolis sijaitsi Traakian Khersonesoksen itärannikolla eli Hellespontoksen länsirannalla pohjoiseen Sestoksesta ja vastapäätä Lampsakosta. Sitä ei tule sekoittaa toiseen Kallipoliihin, joka on luettu polisten eli kaupunkivaltioiden joukkoon, Propontisessa Vähässä-Aasiassa; eikä kolmanteen Kallipoliihin Bosporoksen Traakian puoleisella rannikolla.

Kallipoliin historiasta tiedetään vain vähän. Roomalaiset valitsivat Kallipoliin keskeisimmäksi satamaksi Euroopan ja Aasian väliselle liikenteelle, mikä johti samaa tehtävää aiemmin usein hoitaneen Sestoksen taantumiseen. Justinianus I linnoitti Kallipolista.

Joku mainituista kolmesta Kallipoliista kuului klassisella kaudella Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, sillä nimi esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 434/433–418/417 eaa. Ei voida kuitenkaan tietää, mihin kaupunkiin tällöin viitataan. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Kallipolitēs ().

Lähteet 

Traakian Khersonesoksen kaupungit
Ofiusa

Ofiusa ( tai Ofiousa, myös  tai Ofioussa; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Skyytiassa nykyisen Ukrainan alueella. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta, mutta se sijoitetaan lähelle nykyistä Bilhorod-Dnistrovskyia.

Ofiusa sijaitsi Skyytiassa Pontoksen alueella eli Mustallamerellä. Myöhemmin sen paikalla tai lähellä sijaitsi Tyras, ja joskus kaupunkeja on pidetty samana paikkana. Ne yhdisti esimerkiksi Plinius vanhempi ja nykyaikana näin tekee Barrington Atlas of the Greek and Roman World. Klaudios Ptolemaios taas piti niitä eri kaupunkeina, ja sijoitti Ofiusan pohjoisemmaksi ja enemmän sisämaahan. Pseudo-Skylaks tunsi vain Ofiusan, kun taas myöhemmät kirjailijat tunsivat yleensä vain Tyraksen. On mahdollista, että Ofiusa on varhaisempi kaupunki ja Tyras nuorempi kaupunki, ja ne olivat alun perin erillisiä, mutta Ofiusasta tuli myöhemmin osa Tyrasta.

Lähteet 

Antiikin Kreikan kaupungit Ukrainassa
Skyytian kaupungit
Tyrodiza

Tyrodiza (, myös Tyrodizai, , Tyroriza, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Propontisessa Traakiassa nykyisen Turkin alueella. Se sijoitetaan nykyisen Şarköyn kaupungin paikalle.

Tyrodiza sijaitsi Propontiin pohjoisrannikolla. Siitä länteen sijaitsivat Paktye, Kallipolis ja Krithote, ja itään Neapolis ja Serreion Teikhos. Tyrodizan kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä.

Tyrodizan historiasta tiedetään vain vähän. 400-luvun eaa. alun persialaissotien aikaan se mainitaan Kserkseen armeijan huoltopisteenä. Kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että se kuului klassisella kaudella Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 452/451–445/444 eaa. sekä vielä 425/424 eaa. Herodotoksen mukaan kaupunki kuului Perinthokselle, mikä voi tarkoittaa joko sen olleen Perinthoksen perustama siirtokunta tai sen alainen polis. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Tyrodizēnos ().

Tyrodizan katsotaan yleensä olleen sama paikka kuin Teiristasis () tai Tiristasis (), jonka Pseudo-Skylaks mainitsee Traakian kaupunkien joukossa. Keskiajalla sen nimi oli Peristasis. Ateenalainen kenraali Diopeithes toteutti kyseisessä kaupungissa sekä Krobylessä andrapodismoksen vuonna 341 eaa.

Lähteet 

Antiikin Kreikan kaupungit Turkissa
Traakian kaupungit
Astral-TV

Astral-TV oli suomalainen televisio-ohjelma, jonka katsojat pystyivät soittamaan ennustajille suoraan lähetykseen.

Astral-TV:n lähetykset alkoivat maaliskuussa 2014 MTV3- ja Sub-kanavilla. Syksyllä 2016 ohjelma siirtyi Nelonen Medialle, joka esitti sitä kanavilla Jim, Liv ja Nelonen. Ohjelman esittäminen loppui joulukuussa 2021. Astral-TV:tä tuotti Londur Oy.

Astral-TV:tä on kritisoitu hädänalaisten ihmisten hyväksikäytöstä. Vuonna 2015 MTV, Nelonen Media ja Londur saivat Skepsis-yhdistyksen Huuhaa-palkinnon ”taikauskon ylläpitämisestä ja ihmisten epävarmuuden hyväksikäytöstä”.

Tekniikan Maailman päätoimittaja Reijo Ruokanen kirjoitti vuonna 2018: ”Jos itse ei näkisi, Astral tv:tä ei uskoisi todeksi. Astral on tv-kanavilla pyörivä mainos, joka näyttää tv-ohjelmalta. Siinä erilaiset kaukoparantajat ja ennustajat kauppaavat palveluksiaan yleisölle. Kun soitat maksulliseen numeroon, parantaja laittaa energiansa liikkeelle ja jo alkaa kipu nivelissä helpottaa.”

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Astral-TV-ohjelman sivusto

Ennustaminen
Suomalaiset televisio-ohjelmat
Uskomuslääkintä
Qatarin jääkiekkomaajoukkue

Qatarin jääkiekkomaajoukkue edustaa Qataria kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Qatarin jääkiekkoliitto on perustettu vuonna 2010, ja se liittyi Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäseneksi vuonna 2012. Vuonna 2022 maassa oli kolme jäähallia ja liki 30 rekisteröitynyttä miesjääkiekkoilijaa, mutta sitä ei oltu sijoitettu jääkiekon maailmanrankingissa. Joukkue on ottanut osaa Aasian talvikisoihin Kazakstanissa.

Lähteet 

Qatarin urheilu
Jääkiekkomaajoukkueet
Tonava-Auenin kansallispuisto

Tonava-Auenin kansallispuisto (saks. Nationalpark Donau-Auen) on luonnonsuojelualue Itävallassa, ja käsittää 93 km2 Wienissä ja Ala-Itävallassa. Se on yksi suurimmista jäljellä olevista Tonavan tulvatasangoista Keski-Euroopassa. Puistoon kuuluu Lobaun alue Wienissä, sekä alueita Groß-Enzersdorfin, Orth an der Donaun, Eckartsaun, Engelhartstettenin, Hainburgin, Bad Deutsch-Altenburgin, Petronell-Carnuntumin, Regelsbrunnin, Haslau-Maria Ellendin, Fischamendin ja Schwechatin kunnista Tonavan varrella.

Luonto 
Tonava-Auenin kansallispuistossa on 38 km suojeltuja kosteikkoja sekä 36 km osuus, jossa Tonava virtaa vapaasti. Joki mutkittelee voimakkaasti, luoden sorasärkkiä, suvantoja ja juoluoita. Puiston pinta-alasta on 65% joenrantametsää, 15% niittyjä ja 20% vesistöjä.

Eläimistö 
Kansallisupuiston alueella tavataan yli 30 nisäkäslajia, 100 pesivää lintulajia, 8 matelijalajia, 13 sammakkoeläinlajia ja noin 50 kalalajia. Puiston lajeista tunnetuimpia ovat Tonavan rupilisko, euroopansuokilpikonna, koirakala, merikotka, kuningaskalastaja, euroopanmajava, kirjojokikorento ja noppakäärme.

Kasvillisuus 
Puistossa arvellaan olevan yli 700 kasvilajia. Niiden joukossa on mm. mustapoppeli, siperiankurjenmiekka, ja erittäin harvinaisena sahalehti. Lisäksi puistossa esiintyy erilaisia kämmeköitä, mähkiä ja lukuisia muita Keski-Euroopan jokien ja joenvarsien kasvilajeja kuten järviruokoa, salavia, oratuomia, vesiherneitä ja ulpukoita.

Etymologia 
Saksan kielen sana Aue tai Au tarkoittaa viljeltyä seutua joen varressa. Se esiintyy monissa saksalaisissa paikannimissä, mukaanlukien Tonavan saksankielisessä nimessä Donau. Sana viittaa metsiin, niittyihin ja kosteikkoihin jokien ja purojen varsilla, etenkin tulvatasangoilla.

Kuvia

Lähteet

Aiheesta muualla

 Kansallispuiston nettisivut (englanniksi)

Tonavan vesistö
Itävallan kansallispuistot
Belli

Belli on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

 Gioconda Belli (s. 1948), nicaragualainen kirjailija ja runoilija
 Giuseppe Gioachino Belli (1791–1863), italialainen runoilija
 Willam Belli (s. 1982), yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja ja drag queen
Devonshiren herttua

Devonshiren herttua, Cavendishin suvussa oleva jaarlin, ja sittemmin herttuan arvo Englannissa.

 William Cavendish (Devonshiren 1. jaarli) (k. 1626), brittiläinen poliitikko
 William Cavendish (Devonshiren 2. jaarli) (1591–1628), brittiläinen poliitikko
 William Cavendish (1720–1764), Devonshiren 4. herttua, brittiläinen poliitikko, pääministeri 1756–1757
 William Cavendish (Devonshiren 5. herttua) (1748–1811), brittiläinen aatelismies ja whig-poliitikko
 William Cavendish (Devonshiren 6. herttua), (1790–1858) brittiläinen aatelismies ja whig-poliitikko 
Spencer Compton Cavendish, Devonshiren 8. herttua (1833-1908), brittiläinen poliitikko
 Victor Cavendish (Devonshiren 9. herttua), (1868–1938), Kanadan kenraalikuvernööri 1916–1921

Lähteet

Aiheesta muualla

Brittiläiset herttuat
Devonin historia
Anton Gueth

Anton Walther Florus Gueth (19. helmikuuta 1878 – 22. toukokuuta 1957) oli saksalainen buddhalainen munkki, kääntäjä ja kirjailija. Hän oli myös ensimmäinen mannereurooppalainen, joka sai täyden munkin vihkimyksen.

Tausta 
Geuth syntyi Wiesbadenissa, Saksan keisarikunnassa 19. helmikuuta 1878. Geuthin isä, myös nimeltään Anton, toimi paikallisen lukion rehtorina. Sisaruksia hänellä oli kolme: kaksi veljeä ja yksi sisar. Lukion jälkeen Geuth opiskeli musiikin teoriaa yksityisopettajan johdolla. Tämän lisäksi hän opetteli säveltämistä viululla ja pianolla.

Elämä munkkina 
Geuthin aikalaisia, jotka olivat myös buddhalaisuuteen kääntyneitä eurooppalaisia, olivat britit Gordon Douglas ja Allan Bennett MacGregor.

Vuonna 1903 Geuth matkusti Burmaan ja antoi munkinlupauksensa. Geuthin vihki burmalainen theravada-munkki U Asabha Thera, jolta Geuth sai myös uuden nimensä, Nyanatiloka. Hänestä tuli tässä yhteydessä ensimmäinen mannereurooppalainen bhikkhu eli täyden munkinlupauksen antanut munkki.

Nyanatilokan toimi myös kääntäjänä ja mm. käänsi Milinda Panhan saksaksi.

Sri Lankassa Nyanatiloka perusti Island Hermitage -nimisen luostarin saaren eteläosaan vuonna 1911. Temppelin tontti oli lahjoitus brittihallinnon työntekijältä.

Toisen maailmansodan jälkeen Nyanatiloka alkoi olla yhteydessä Saksan buddhalaisiin ja rohkaisi näitä järjestäytymään kansallisella tasolla.

Lähteet 

Buddhalaisuus Saksassa
Vuonna 1878 syntyneet
Vuonna 1957 kuolleet
Buddhalaiset munkit
King Weird

King Weird on helsinkiläinen vuonna 2007 perustettu Rock-Metal yhtye. Bändi yhdistää tyylejä raskaista riffeistä melodisiin lauluihin. Bändin perustajat Pete Pohjanniemi soittaa myös Peer Günt yhtyeessä bassoa ja Jani Karvinen on ammattinäyttelijä. He soittivat aikaisemmin yhdessä Below Me yhtyeessä vuosina 2002-2004.

Diskografia 

 King Weird (2021)
 Live At Lavaklubi (2019)
 Unplugged (2017)
 Illusion (2017)
 Revelations (2016)
 The Unknown (2014)
 KWIV (2012)
 Dead Can Dance (2009)
 Ballad Of Dirt (2008)
 I (2007)

Jäsenet 
 Jani Karvinen - Laulu
 Pete Pohjanniemi - Kitara
 Mika Bryggare - Basso / Koskettimet
 Kalle Könönen - Rummut

Entiset jäsenet 

Jari Kohijoki
Jussi Pohjanniemi
Miku Laitinen
Tommi Lindfors

Aiheesta muualla 

 http://facebook.com/kingweird 
 http://Kingweird.bandcamp.com

Suomalaiset metalliyhtyeet
Osaamisansa

Osaamisansa () tarkoittaa onnistumisten aiheuttamaa muuntautumiskyvyttömyyttä, omasta menestyksestä ”sokeutumista”, virheellistä uskomusta että aiemmin hyviin tuloksiin johtanut toimintatapa johtaisi menestykseen myös nykyisyydessä ja tulevaisuudessa. Käsite on syntynyt liiketaloustieteen ja johtamiskoulutuksen piirissä, mutta sitä on alettu soveltaa myös sotatieteissä ja työpsykologiassa, jossa se tarkoittaa tietyllä erikoisalalla menestyneen yksilön kyvyttömyyttä nähdä hyötyjä uudenlaisissa työtavoissa tai omia mahdollisuuksiaan muunlaisissa tehtävissä.

Termin esittelivät organisaatiososiologit Barbara Levitt ja James G. March vuonna 1988. Siitä on kirjoittanut myös muun muassa johtamistutkija Frank J. Barrett, joka soveltaa ajatteluunsa myös kokemuksiaan jazzmuusikkona: myös improvisaatiossa on kyse opittujen tekniikoiden ja uuden luomisen, sääntöjen ja vapauden välisestä tasapainottelusta.

Esimerkkejä
Yritysmaailman käytetyimpiä esimerkkejä osaamisansasta on valokopioinnin uranuurtajan Xeroxin kyvyttömyys nähdä sen omassa PARC-tutkimuslaboratoriossa 1970-luvulla kehitetyn graafisen käyttöliittymän ja monien muiden työpöytäjulkaisemisen mahdollistavien innovaatioiden (hiiri, WYSIWYG, PostScript) kaupallisia mahdollisuuksia. Niistä innostuivat yhtiön oman johdon sijasta nuoren sukupolven it-yrittäjät, Applen Steve Jobs ja Microsoftin Bill Gates, kun taas Xerox-yhtiö jäi oman aiemman menestyksensä vangiksi, koki digitaalisen tietotekniikan kopiointibisneksensä uhkana eikä kyennyt ajoissa kaupallistamaan it-alan keksintöjään kilpailukykyisiksi  tuotteiksi.

Sama tapahtui suomalaiselle Nokialle, joka oli luonut menestyksensä fyysisiin näppäimiin perustuvilla matkapuhelimilla eikä uskonut tarpeeksi kosketusnäyttöjen mahdollisuuksiin, vaikka sellaisia itsekin kehitti. Näin Nokian markkinaosuus romahti Applen iPhonen ja muiden kosketusnäyttöpuhelinten markkinoille tultua nopeasti 51 prosentista vuonna 2007 vain viiteen prosenttiin vuonna 2013. Risto Siilasmaa käyttää kirjassaan Paranoidi optimisti (2018) Nokian 2010-luvun taitteen osaamisansailmiöstä nimitystä ”myrkyllinen menestys”.

Katso myös
 Osaaminen

Lähteet

Liiketaloustiede
Kognitiiviset vinoumat
Behavioristinen taloustiede
Watkins

Watkins on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

 Anna Watkins (s. 1983), brittiläinen soutaja
 Frank Watkins (1968–2015), yhdysvaltalainen heavy metal -muusikko
 Gloria Jean Watkins, bell hooks (1952–2021), yhdysvaltalainen kirjailija, feministi ja professori
 Ian Watkins (s. 1977), walesilainen laulaja, Lostprophets-yhtyeen perustaja
 James D. Watkins (1927–2012), yhdysvaltalainen amiraali
 Jesse L. Watkins, ''Jesse L. Martin]] (s. 1969), yhdysvaltalainen näyttelijä
 Matt Watkins (s. 1986), kanadalainen jääkiekkoilija
 Ollie Watkins (s. 1995), englantilainen jalkapalloilija
 Sid Watkins (1928–2012), brittiläinen neurokirurgi ja professori
 Tuc Watkins (s. 1966), yhdysvaltalainen näyttelijä.
Näsisaari

Näsisaari on rakenteilla oleva tekosaari Tampereen Näsijärveen. Saaren läpi rakennetaan ensimmäisen vesistötäytön valmistuttua Tampereen raitiotieverkon toinen rakennusvaihe. Myöhemmin järven täyttöä laajennetaan niin, että saarelle voidaan rakentaa uusi asuinalue. Järven täyttäminen aloitettiin helmikuussa 2022, ja sen ensimmäisen vaiheen pitäisi valmistua vuoden 2022 loppuun mennessä. Tavoitteena on, että vuonna 2024 saaren läpi kulkee raitiovaunu.

Historia 
Tampere haki heinäkuussa 2017 vesistötäyttölupaa Näsijärven Vaitionaron ranta-alueelle Lielahdessa. Suunnitelmissa oli rakentaa alueelle puisto, kevyen liikenteen väyliä ja myöhemmin raitiotielinja. Pirkanmaan ely-keskuksen aluehallintovirastolle jättämän lausunnon mukaan järven täyttäminen vaarantaisi pohjavesialueen. Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto myönsi Tampereelle luvan rannan täyttöön lokakuussa 2018. Pirkanmaan ely-keskus, Tampereen ympäristönsuojeluyhdistys ry ja Suomen luonnonsuojeluliiton Pirkanmaan piiri ry valittivat asiasta Vaasan hallinto-oikeuteen. Joulukuussa 2019 Vaasan hallinto-oikeus kumosi Tampereen kaupungille myönnetyn luvan, koska täyttö aiheuttaa riskin pohjavedelle.

Helmikuussa 2019 Tampereen kaupunki haki lupaa saaren rakentamista varten Näsijärveen. Tarkoituksena olisi jättää 36 metriä leveä kanava rantaviivan ja saaren väliin. Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto myönsi tammikuussa 2020 luvan tekosaaren rakentamiseksi. Päätöksestä jätettiin valitus hallinto-oikeuteen. Helmikuussa 2021 Vaasan hallinto-oikeus hylkäsi tekosaaresta jätetyn valituksen. Tampereen ympäristönsuojeluyhdistys ry jätti jatkovalituksen päätöksestä. 16. joulukuuta 2021 korkein hallinto-oikeus myönsi Tampereen kaupungille luvan Näsisaaren rakentamiseen. Järven täyttäminen alkoi helmikuussa 2022 kalliolouheen viemisellä järveen.

Lähteet 

Rakenteilla olevat rakennukset ja rakennelmat
Tampereen saaret
Jere Intala

Jere Intala on suomalainen futsalpelaaja, joka edustaa jyväskyläläistä Kampuksen Dynamoa. Intala oli mukana KaDyn Suomen mestaruuden kaudella 2020-21 voittaneessa joukkuessa. Intala kuuluu myös Suomen futsalmaajoukkueeseen, jossa hän debytoi vuonna 2021. Hän on tähän asti pelannut yhdessä maaottelussa. 

Intala on tamperelaisen PP-70:n kasvatti.

Lähteet 

Suomalaiset futsalpelaajat
Tuukka Pikkarainen

Tuukka Pikkarainen on suomalainen futsalpelaaja. Seurajoukkuetasolla Pikkarainen edustaa FC Kemiä, jonka kapteenina hän toimi Futsal-Liigakaudella 2020–2021. FC Kemi voitti kaudella SM-hopeaa. 

Pikkarainen kuuluu myös Suomen futsalmaajoukkueeseen. Hän on pelannut maajoukkueessa 19 ottelua ja tehnyt kolme maalia.

Lähteet 

Suomalaiset futsalpelaajat
Companion

Companion on Skepticismin studioalbumi, joka julkaistaan 24. syyskuuta 2021. Albumi pääsi Rolling Stone-lehden vuoden parhaimpien metallialbumien listalle sijalle kahdeksan.

Kappaleet

Kokoonpano 
 Lasse Pelkonen – rummut
 Jani Kekarainen – kitara
 Eero Pöyry – Koskettimet
 Matti Tilaeus – laulu

Arvostelut 
 Imperiumi: 7/10
 Inferno:

Lähteet 

Skepticismin albumit
Vuoden 2021 albumit
Vilho Timonen

Vilho Timonen (28. maaliskuuta 1904 Luusalmi, Uhtua, Vienan  Karjala – 20. tammikuuta 1977 Nurmijärvi) oli vienankarjalaista syntyperää oleva suomalainen opettaja, joka oli aktiivi karjalaisten asioiden puolestapuhuja.

Timonen oli ehtinyt jo Vienassa ollessaan luoda pohjaa opettajanuralleen käymällä paikallisen esiseminaarin Uhtualla. Hän jatkoi Suomeen siirryttyään opintojaan Jyväskylän seminaarissa, josta hän valmistui kansakoulunopettajaksi vuonna 1928. Samana vuonna hän sai Karvonen sai Suomen kansalaisuuden.

Vilho Timonen toimi kansakoulunopettajana karjalaisten asumisalueilla. Vuosina 1928-1931 Suojärvellä, 1931-1939 Harlussa ja 1939-1967 Lappeenrannassa Kaukaan kansakoulussa. Vuosina 1955-1967 hän toimi koulunjohtajana. Eläköidyttyään hän muutti asumaan Keravalle.

Suomessa ollessaan Timonen ajoi kotiseutunsa Vienan Karjalan asiaa jo opiskeluaikana toimien Jyväskylän seminaarin karjalaisseuran puheenjohtajana. Työuransa aikana 1930-luvulla hän oli mukana karjalaisissa kulttuurijärjestöissä. Hän oli myös Akateemisen Karjala-Seuran (AKS) jäsen.

Asevelvollisuuden Timonen suoritti Viipurin rykmentissä ja kävi sen yhteydessä upseerikoulutuksen 1930-1931. Talvisodassa Timonen oli joukkueenjohtajana ja komppanianpäällikkönä Karjalankannaksella. Jatkosodassa hän oli aluksi kapteeniksi ylennettynä rintamaupseerina. Järjestettäessä Itä-Karjalan hallintoa hän oli AKS:läisenä aktiivisti mukana 20. heinäkuuta 1941 Vuokkiniemessä pidetyssä kansalliskokouksessa, jossa hänet valittiin Karjalan Vapausliikkeen johtoryhmään. Luotaessa Itä-Karjalan hallintoa kesällä 1941 hänestä tuli Itä-Karjalan sotilashallinnon koulutoimiston päällikkö. Hän osallistui myös itäkarjalaisten heimoaktiivien perustaman Itä-Karjala -lehden julkaisemiseen toimien vuosina 1943-1944 sen päätoimittajana.

Sotilaana ollessaan sotien aikana hän sai Suomen Vapaudenristin 3. ja 4. luokan kunniamerkit sekä siviliansioistaan Suomen Leijonan ritarikunnan ritarimerkin.

Lähteet

Lähteet 
 

Suomalaiset opettajat
Vienankarjalaiset
Suomalaiset päätoimittajat
V. Rantanen ja Teräksen varjo

V. Rantanen ja Teräksen varjo on samannimisen kokoonpanon EP, joka julkaistiin 10. joulukuuta 2021. EP sisältää neljä Viljo Rantasen Teräsbetonille säveltämästä kappaleesta, jotka eivät päätyneet levylle.

Kappaleet

Kokoonpano 
 Viljo Rantanen – kitara
 Antto Tuomainen – rumpali
 Johannes Tolonen – basso
 Marcus Lång – laulu

Lähteet 

Vuoden 2021 EP:t
Lysimakheia (Myysia)

Lysimakheia (, myös Lysimakhia, ; ) oli antiikin aikainen kaupunki Myysiassa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Se sijoitetaan lähelle nykyistä İzmirin maakunnan Merdivenliä.

Lysimakheia oli pieni kaupunki, jonka mainitsee vain Plinius vanhempi. Hänen aikanaan sitä ei ollut enää olemassa. Kaupungin nimen perusteella sen oli oletettavasti perustanut tai uudelleennimennyt Lysimakhos hellenistisellä kaudella 300-luvun eaa. lopussa tai 200-luvun eaa. alussa. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Lysimakheus ().

Lähteet 

Hellenistiset kaupungit Turkissa
Myysian kaupungit
Lysimakheia (Traakia)

Lysimakheia (, myös Lysimakhia, , ) oli antiikin aikainen kaupunki Traakian Khersonesoksella nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi noin neljä kilometriä pohjoiseen nykyisestä Çanakkalen maakunnan Bolayırin kylästä.

Lysimakheian perusti Lysimakhos hellenistisellä kaudella vuonna 309 eaa. Se korvasi varhaisemman Kardian kaupungin.

Maantiede 

Lysimakheia sijaitsi Traakian Khersonesoksen pohjoisrannikolla Melaksenlahden (nyk. Saroksenlahti) etelärannalla lähellä niemimaan juurta. Siitä länteen sijaitsivat Ide ja Paion, koilliseen Kobrys ja Kypassis, ja etelään Paktye. Kaupunki sijaitsi paikalla, jossa se hallitsi tietä Sestoksesta pohjoiseen ja Traakian sisäosiin päin.

Historia 

Lysimakheia perustettiin hellenistisellä kaudella vuonna 309 eaa. Sen perusti Lysimakhos valmistautuessaan taistelemaan vastustajiaan vastaan, sillä sen paikka oli strategisesti edullinen. Hän nimesi sen itsensä mukaan. Saadakseen asukkaita uuteen kaupunkiinsa, Lysimakhos tuhosi läheisen Kardian kaupungin, jonka korvaajaksi Lysimakheia näin tuli. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Lysimakheus ().

Lysimakhos teki Lysimakheiasta valtakuntansa pääkaupungin, ja se nousi nopeasti merkittäväksi. Hänen kuoltuaan kaupunki tuli seleukidien valtapiiriin. Seleukos II:n sodassa Ptolemaios III:tta vastaan se päätyi viimeksi mainitulle. Myöhemmin kaupunki joko sai vapauden tai vapautti itsensä, ja esiintyy sympoliteiassa yhdessä Aitolian liiton kanssa. Aitolialaiset eivät kuitenkaan kyenneet takaamaan sen turvallisuutta, ja traakialaiset tuhosivat sen samaan aikaan kun roomalaiset kävivät sotaa Filippos V:ttä vastaan.

Antiokhos III kunnostutti kaupungin, keräsi sen hajaantuneen ja osaksi orjiksi joutuneen väestön takaisin, ja hankki sinne uusia asukkaita muualta anteliailla lupauksilla. Tämä ei kuitenkaan vaikuta onnistuneen kovin hyvin, ja roomalaisella kaudella kaupunki taantui edelleen. Viimeinen maininta siitä antiikin aikaisella nimellään on Ammianus Marcellinuksella. Keisari Justinianus I kunnostutti ja linnoitti paikan 500-luvulla, ja sen jälkeen se tunnettiin nimellä Heksamilion (, lat. Hexamilium).

Rakennukset ja löydökset 

Nykyisessä Bolayırissa on ollut havaittavissa kaupunkiin liittyviä raunioita vielä ainakin 1800-luvulla.

Lähteet 

Hellenistiset kaupungit Turkissa
Traakian Khersonesoksen kaupungit
Kunnallinen protokolla

Kunnallinen protokolla on kaupungin tai kunnan käyttämä arvojärjestys. Protokollan mukaan ylimpänä on valtuuston puheenjohtaja, joka on poliittisesti korkein henkilö. Hänet on vaaleilla valittu ja kanssa valtuutettujen keskuudesta nimetty. Protokolla ei aina välttämättä vastaa valtajärjestystä. Korkeinta poliittista toimeenpanovaltaa on yleensä  kunnanhallituksen puheenjohtajalla. 

Kunnan virkakoneistoa johtaa puolestaan kunnanjohtaja/kaupunginjohtaja. Hän ei ole polittinen henkilö, vaan toimii virkavastuulla. Edustus protokollassa kunnanjohtaja sijoittuu yleensä riviin kolmanneksi. Joissakin kunnassa/kaupungissa pormestari, joka on polittiinen henkilö. Hänellä on niin sanottu kaupunginhallituksen puheenjohtajan rooli sekä kaupungin/kunnanjohtajan rooli.

Hallitus on vastuussa valtuustolle ja kunnanjohtaja hallitukselle. Valtuusto voi erottaa molemmat ja myös nimittää molemmat.

Samanlainen protokolla on monessa kuntayhtymässä ja maakuntaliitossa. Poliittista toimintaa ohjaa Kuntalaki ja useasti kunnassa hallintosääntö.

Järjestys 
 1. Valtuuston puheenjohtaja
 2. Hallituksen puheenjohtaja / Pormestari
 3. Valtuuston varapuheenjohtaja
 4. Hallituksen varapuheenjohtaja
 5. Kunnanhallitus
 6. Lautakuntien puheenjohtajat

(käsitteet voivat vaihdella kunnittain)

Lähteet 
  Kuntalaki

Politiikan käsitteet
Jesse Seppälä

Jesse Seppälä (s. 7. tammikuuta 2002 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Helsingin IFK:ta. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä, mutta Seppälä osaa pelata myös keskellä.

Ura

Seuraura 
Seppälä on Espoo Bluesin kasvatti. Hän oli kaudella 2017–2018 C-nuorten SM-karsinnoissa tehoilla 22+38=60 joukkueensa paras syöttäjä ja Seppälä jakoi sisäisen pistepörssin voiton Niko Huuhtasen kanssa. He jakoivat koko sarjan pistepörssin neljännen sijan Ässien Thomas Hölsömäen kanssa. Seppälä voitti kauden päätteeksi C-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudeksi 2018–2019 hän siirtyi Tapparan organisaatioon. Seppälä pelasi suurimman osan kaudestaan seuran B-nuorissa. Hänet valittiin kauden päätteeksi B-nuorten SM-sarjan toiseen tähdistökentälliseen.

WHL-joukkue Edmonton Oil Kings varasi Seppälän 52. pelaajana CHL:n varaustilaisuudessa 2019. Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2019–2020. Seppälän kausi jäi kuitenkin vaisuksi ja hän teki 17 pelaamassaan ottelussa vain yhden maalin.

Kaudeksi 2020–2021 Seppälä palasi Suomeen ja siirtyi Helsingin IFK:n U20-joukkueeseen. Kaudella 2021–2022 hän nousi joukkueen varakapteeniksi. Seppälä debytoi samalla kaudella myös seuran SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi kaksi runkosarjaottelua. Seppälä teki liigadebyyttinsä 15. joulukuuta 2021 Kalevan Palloa vastaan. Hänelle avautui paikka HIFK:n kokoonpanosta, kun Jere Innala oli pelikiellossa ja Roni Hirvonen liittyi Suomen alle 20-vuotiaiden MM-joukkueen mukaan. Seppälä merkittiin heti joukkueen ykkösketjun vasempaan laitaan Eetu Koivistoisen ja Juha Jääskän viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 10.51 minuuttia. Seppälä sai myös kakkossyöttöpisteen Koivistoisen tekemään maaliin siirretyn rangaistuksen aikana. Hänelle merkittiin ottelusta teholukema –1.

Kesäkuussa 2022 Seppälä teki HIFK:n kanssa kaksivuotisen SM-liigasopimuksen. Hän teki liigauransa avausmaalin 5. marraskuuta 2022 vieraissa Porin Ässiä vastaan. Seppälän maali hyväksyttiin videotarkituksen jälkeen.

Maajoukkueura 
Seppälä pelasi alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2019. Hän edusti myös Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2018 voittaen hopeaa sekä Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2019, jolloin Seppälä voitti pronssia. Yhteensä hän on pelannut kaksi nuorten ja 36 poikien maaottelua.

Muuta 
Seppälän isoveljet Jere ja Joonas ovat pelanneet myös jääkiekkoa. Heistä Jere pelasi omalla urallaan puolustajana pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 352 SM-liigaottelua Espoo Bluesissa, Porin Ässissä ja Saimaan Pallossa.

Tilastot

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset jääkiekkoilijat
HIFK:n pelaajat
Vuonna 2002 syntyneet
Elävät henkilöt
Heraian kisat

Heraian kisat () olivat antiikin Kreikassa Olympian pyhäkköalueella järjestetyt naisten urheilukilpailut. Heraian kisat järjestettiin neljän vuoden välein samassa yhteydessä kun jumalatar Heran kuvapatsaalle puettiin uusi peplos Heran temppelissä.

Heraian kisoista ei tiedetä kovin paljoa. 100-luvulla jaa. kirjoittaneen kreikkalaisen matkakirjailija Pausaniaan mukaan kilpailun järjestäjäkomitean muodosti 16 naista Eliin kaupungista. Kilpailuun kuului naimattomien naisten juoksukilpailuja Heran temppelin viereisellä stadionilla, jonka rata oli lyhyempi kuin miesten vastaavissa kilpailuissa eli Olympian kisoissa käytetty. Naiset kilpailivat kolmessa ikäryhmässä, ja voittajat saivat palkinnokseen oliiviseppeleen ja itseään kuvaavan taulun temppeliin. Kilpailijat juoksivat hiukset vapaina khiton yllään. Sitä ei tiedetä, päästettiinkö miehet katsomoon.

Lähteet 

Antiikin urheilu
Naisten urheilu
Kampasaniaiskasvit

Kampasaniaiskasvit (Blechnaceae) on Polypodiales-lahkoon kuuluva saniaisheimo, joka sisällytetään toisinaan raunioiskasveihin (Aspleniaceae). Kampasaniaiskasveihin kuuluu 7–13 sukua ja reilut 200 lajia.

Lähes kaikki kampasaniaiskasvien heimon lajit ovat maalla tai kivillä kasvavia saniaisia. Lajien lehtien ulkonäkö vaihtelee suuresti; lehdet ovat joko liuskoittuneita tai yhteen tai useampaan kertaan parilehdykkäisiä. Joidenkin heimoon kuuluvien sukujen saniaisilla on erilliset sekä ulkonäöltään erilaiset kasvu- ja itiölehdet. Jotkin kampasaniaiset (Blechnum) sekä Sadleria-suvun lajit kasvattavat lyhyen ja pystyn, puunrunkoa muistuttavan varren, minkä myötä ne muistuttavat enemmän käpypalmuja kuin saniaisia. Kampasaniaiskasvien lajien itiöpesäkkeiden ulkonäkö vaihtelee, mutta tyypillisesti ne sijaitsevat lehdyköiden tai lehtien liuskojen keskirangan molemmin puolin. Itiöt ovat usein pavunmuotoisia.

Kampasaniaiskasveihin kuuluvia lajeja kasvaa lähes kaikkialla maapallolla, mutta lajirunsaus on suurinta eteläisen pallonpuoliskon trooppisilla alueilla. Monia kampasaniaisia (Blechnum), vitjasaniaisia (Woodwardia) sekä Doodia-suvun lajeja kasvatetaan koristekasveina.

Sukuja 
 Blechnidium
 Blechnum – kampasaniaiset
 Brainea
 Chieniopteris
 Diploblechnum
 Doodia
 Pteridoblechnum
 Sadleria
 Salpichlaena
 Steenisioblechnum
 Stenochlaena
 Struthiopteris – kampasulat
 Woodwardia – vitjasaniaiset

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Laji.fi: Kampasaniaiskasvit (Blechnaceae)
 Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Blechnaceae 
 Flora of North America: Blechnaceae 

Kasviheimot
Tunisian jääkiekkomaajoukkue

Tunisian jääkiekkomaajoukkue edustaa Tunisiaa kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Maan jääkiekkoliitto Association Tunisienne de Hockey sur Glace (englanniksi The Tunisian Ice Hockey Association, ATHG) on liittynyt Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäseneksi syyskuussa 2021. Maan jääkiekkoliitto on muodollisesti perustettu vuonna 2013. Tunisia oli neljäs Afrikan valtio ja kahdeksas Arabimaa, joka liittyi IIHF:iin. Vuonna 2022 liiton johtajana toimi Ihab Ayed, ja maassa oli yksi jäähalli, yksi ulkokaukalo ja 55 rekisteröitynyttä miesjääkiekkoilijaa.

Maan kaukalot eivät kuitenkaan tuolloin täyttäneet virallisen jääkiekkokaukalon mittoja, ja maan jääkiekkotoimintaa johdettiinkin pääosin ulkomailta käsin. Vuonna 2022 Tunisiaa ei oltu sijoitettu jääkiekon maailmanrankingiin.

Historiaa 
Vuonna 2016 Tunisiassa ei vielä harrastettu jääkiekkoa, ja maan kaukalotkin olivat kooltaan noin 300 neliömetriä, eli sopimattomia jääkiekkoiluun. Tuolloin monet tunisialaistaustaiset pelaajat olivatkin ulkomailta, kuten Ranskasta, muualta Euroopasta ja Pohjois-Amerikasta. Tuolloin Tunisia aloitti kuitenkin Ihab Ayedin johdolla jääkiekkoilun määrätietoisen kehittämisen maassa. Päämäärinä oli tehdä yhteistyötä maan nuoriso- ja urheiluministeriön kanssa, jotta Tunisiaan saataisiin uskottava jääkiekkoliitto ja viralliset mitat täyttävä kaukalo, joiden myötä maa voisi liittyä IIHF:n jäseneksi. Jo muutamaa vuotta aikaisemmin Ayed, joka itsekin oli kiekkoillut Pariisissa, kokosi tunisialaistaustaisista pelaajista Carthage Eagles -joukkueen. Se on ottanut osaa muun muassa African Cupiin.

Lähteet 

Tunisian urheilu
Jääkiekkomaajoukkueet
Harja-argusfasaani

Harja-argusfasaani (Rheinardia ocellata) on  aitokanoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Kaakkois-Aasiasta.

Taksonomia
Harja-argusfasaani on usein jaettu kahteen alalajiin, jotka ovat Malesiassa tavattava R. o. nigrescens ja Laosissa ja Vietnamissa elävä R. o. ocellata. Morfologisten ja ääntelyn erojen perusteella ne on kuitenkin erotettu lajeiksi Rheinardia ocellata ja Rheinardia nigrescens.

Koko ja ulkonäkö
Harja-argusfasaanikoiras voi kasvaa 190–240 cm pitkäksi, ja suurin osa tästä on pyrstöä. Naaraan pituus on noin 75 cm. Lajin koiras on väriltään tumman ruskea, lähes musta. Ruumiissa on runsaasti pieniä valkoisia täpliä. Kurkku on valkoinen. Päälaella on ruskea harja. Harja-argusfasaaninaaras ei ole yhtä tumma kuin koiras.

Levinneisyys ja elintavat
Harja-argusfasaania tavataan Laosista ja Vietnamista. Sen elinympäristöä ovat kukkuloiden ainavihannat metsät. Lajin ravintoa ovat hyönteiset, sammakot ja hedelmät.

Harja-argusfasaani luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Kannan kooksi arvioidaan 10 000–20 000 yksilöä ja määrä on laskussa. Kantaa uhkaa erityisesti metsästys ravinnoksi ja pyydystäminen lemmikiksi. Myös metsien hakkuut ovat uhka.

Lähteet

Aitokanat
Uhanalaiset linnut