Turun ja Porin lääni

Turun ja Porin lääni () oli vuosina 1634–1997 toiminut Suomen lääni. Siihen kuuluivat Varsinais-Suomen ja Satakunnan maakunnat. Läänin pääkaupunki oli Turku.

Historia 
Turun ja Porin lääni oli Suomen pisimpään toiminut lääni, joka luotiin jo Ruotsin valtakunnan lääninhallinnon perustamisvaiheessa vuonna 1634. Läänin alkuperäinen nimi oli Turun lääni. Vuosina 1641–1646 suunniteltiin erillisen Porin läänin perustamista, mutta suunnitelmasta luovuttiin. Läänin nimi vaihdettiin kuitenkin Turun ja Porin lääniksi. 

Vuonna 1775 läänin alue supistui merkittävästi, kun suuri osa Ylä-Satakuntaa siirrettiin Uudenmaan ja Hämeen lääniin ja Ähtärin seutu Vaasan lääniin. Supistuminen jatkui vuonna 1870, kun myös Tampereen ympäristö liitettiin Hämeen lääniin. Ahvenanmaa erotettiin omaksi läänikseen 1918. Viimeiset läänin rajoja koskeneet muutokset tapahtuivat vuosina 1990 (Somero siirrettiin Hämeen läänistä Turun ja Porin lääniin) ja 1993 (Hämeenkyrö, Ikaalinen, Kihniö, Mouhijärvi, Parkano ja Viljakkala siirrettiin Turun ja Porin läänistä Hämeen lääniin). Vuonna 1997 Turun ja Porin lääni kuten muutkin Suomen siihenastiset läänit Lapin lääniä ja Oulun lääniä lukuun ottamatta lakkautettiin. Läänin alue kuului siitä lähtien Länsi-Suomen lääniin, kunnes kaikki Suomen läänit lakkautettiin vuoden 2010 alussa. Läänissä oli sen lakkautusvuonna 1997 kaikkiaan 87 kuntaa, joista 18 oli kaupunkeja.

Nykyisen Lounais-Suomen aluehallintoviraston toimialue on lähestulkoon identtinen entisen Turun ja Porin läänin alueen kanssa.

Eduskuntavaaleissa Turun ja Porin lääni oli jaettuna kahteen vaalipiiriin vuodesta 1906 lähtien: Turun läänin eteläiseen ja Turun läänin pohjoiseen vaalipiiriin. Aluksi myös Ahvenanmaa kuului Turun läänin eteläiseen vaalipiiriin.

Läänitunnuksia

Turun ja Porin läänin moottoriajoneuvojen rekisterikilpien tunnuksina ovat ollet T- ja E-kirjaimet; 1950- ja 1960-luvulla käytössä oli lyhyen aikaa myös F-kirjain. Radioamatöörien kutsumerkit ovat olleet pääasiassa OH1-alkuisia.

Kunnat 1997 (kaupungit lihavoitu)

Kuntamuutokset

Läänin lakkauttamisen jälkeiset muutokset

Alastaro (liitetty 2009 Loimaaseen)
Askainen (liitetty 2009 Maskuun)
Dragsfjärd (liitetty 2009 Kemiönsaareen)
Halikko (liitetty 2009 Saloon)
Houtskari (liitetty 2009 Länsi-Turunmaahan)
Iniö (liitetty 2009 Länsi-Turunmaahan)
Karinainen (liitetty 2005 Pöytyään)
Kemiö (liitetty 2009 Kemiönsaareen)
Kiikala (liitetty 2009 Saloon)

Kiikoinen (liitetty 2013 Sastamalaan)
Kisko (liitetty 2009 Saloon)
Kiukainen (liitetty 2009 Euraan)
Kodisjoki (liitetty 2007 Raumaan)
Korppoo (liitetty 2009 Länsi-Turunmaahan)
Kullaa (liitetty 2005 Ulvilaan)
Kuusjoki (liitetty 2009 Saloon)
Köyliö (liitetty 2016 Säkylään)
Lappi Tl (liitetty 2009 Raumaan)

Lavia (liitetty 2015 Poriin)
Lemu (liitetty 2009 Maskuun)
Loimaan kunta (liitetty 2005 Loimaaseen)
Länsi-Turunmaa (nimeksi 2012 Parainen)
Mellilä (liitetty 2009 Loimaaseen)
Merimasku (liitetty 2009 Naantaliin)
Mietoinen (liitetty 2007 Mynämäkeen)
Muurla (liitetty 2009 Saloon)
Nauvo (liitetty 2009 Länsi-Turunmaahan)

Noormarkku (liitetty 2010 Poriin)
Parainen (liitetty 2009 Länsi-Turunmaahan)
Perniö (liitetty 2009 Saloon)
Pertteli (liitetty 2009 Saloon)
Piikkiö (liitetty 2009 Kaarinaan)
Rymättylä (liitetty 2009 Naantaliin)
Suodenniemi (liitetty 2007 Vammalaan)
Suomusjärvi (liitetty 2009 Saloon)
Särkisalo (liitetty 2009 Saloon)

Tarvasjoki (liitetty 2015 Lietoon)
Vahto (liitetty 2009 Ruskoon)
Vammala (liitetty 2009 Sastamalaan)
Vampula (liitetty 2009 Huittisiin)
Velkua  (liitetty 2009 Naantaliin)
Västanfjärd (liitetty 2009 Kemiönsaareen)
Yläne (liitetty 2009 Pöytyään)
Äetsä (liitetty 2009 Sastamalaan)

Maaherrat 
Bror Rålamb 1634–1637  
Melkior von Falkenberg 1637–1641  
Melkior von Falkenberg 1641–1642 (Turun lääni)  
Knut Lilliehöök 1642–1646 (Turun lääni)   
Ei maaherraa 1641–1646 (Porin lääni)   
Knut Lilliehöök 1647–1648  
Lorentz Creutz (vanhempi) 1649–1653
Carl Henrik Wrede 1653–1654 
Erik von der Linde 1655–1666  
Ernst Johan Creutz (vanhempi) 1666  
Harald Oxe 1666–1682  
Lorenz Creutz (nuorempi) 1682–1698  
Jakob Bure 1698–1706  
Justus von Palmenberg 1706–1714  
Johan Stiernstedt 1711–1713 (vt.) ja 1714–1722  
Otto Reinhold Yxkull 1722–1746  
Lars Johan Ehrenmalm 1744–1747 (vt.) ja 1747–1749  
Johan Georg Lillienberg 1749–1757  
Jeremias Wallén 1757–1768  
Christoffer Johan Rappe 1769–1776  
Fredrik Ulrik von Rosen 1776–1781  
Nils Fredensköld 1776, 1778, 1781 (vt.)
Magnus Wilhelm Armfelt 1782–1790  
Joakim von Glan 1789–1790 (vt.) 
Ernst Gustaf von Willebrand 1790–1806  
Olof Wibelius 1801–1802 (vt.) 
Knut von Troil 1806–1816  
Otto Herman Lode 1811–1813 (vt.) 
Carl Erik Mannerheim 1816–1826  
Lars Gabriel von Haartman 1820–1822 (vt.)
Erik Wallensköld 1822–1826 (vt.) ja 1826–1828  
Adolf Broberg 1828–1831  
Lars Gabriel von Haartman 1831–1842 
Gabriel Anton Cronstedt 1840–1842 (vt.) ja 1842–1856  
Samuel Werner von Troil vanhempi 1856 (vt.) 
Carl Fabian Langenskiöld 1856–1858  
Selim Mohamed Ekbom 1857–1858 (vt.) 
Johan Axel Cedercreutz 1858–1863 (vt.) ja 1863  
Carl Magnus Creutz 1864–1866 (vt.) ja 1866–1889  
Axel Gustaf Samuel von Troil 1889–1891  
Wilhelm Theodor von Kraemer 1891–1903  
Theodor Hjalmar Lang 1903–1905  
Knut Gustaf Nikolai Borgenström 1905–1911  
Eliel Ilmari Wuorinen 1911–1917  
Albert Alexander von Hellens 1917 (vt.) 
Mikko Collan 1917–1921
Walfrid Suhonen 1921–1922 (vt.)
Ilmari Helenius 1922–1932
Wilho Kyttä 1932–1949
Erkki Härmä 1949–1957
Esko Kulovaara 1957–1971
Sylvi Siltanen 1972–1977
Paavo Aitio 1977–1985
Pirkko Työläjärvi 1985–1997