joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ahilammi (Janakkala)

Ahilammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Turengin taajaman lähellä sijaitseva Hiidenjoen laajentuma tai järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 44 ha ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Itärannalla sijaitsee viisi vapaa-ajan asuntoa ja sen ohittaa siellä rautatie. Pohjoisrantaan Hiidenjoen itäpuolelle on rakennettu pienvenesatama laitureineen, yleinen uimaranta  ja Turengin taajama ulottuu siellä lähes järven rantaan. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy, mikä on sama kuin yläjuoksulla Kernaalanjärvellä ja alajuoksulla olevalla Vanajavedellä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 922 tuhatta m³. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 6,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee itärannan tuntumassa, missä kolkee joen eroosiossa syntynyt uoman kohta, joka on viitoin merkitty veneväyläksi. Toinen lähes nelimetrinen syvänne sijaitsee järven keskivaiheella.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon se kuuluu. Järvi on itse asiassa Hiidenjoen läpivirtausjärvi. Siihen laskee suo- ja pelto-ojia itä- ja länsirannalta.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven länsipuolella sijaitsi Nuolialan kylä ja itäpuolella Kuumolan kartano. Joen ja järven rannat olivat olleet suota ja ne oli pääosin raivattu niityiksi. Niittyjen ulkoreunoilla kiersivät pellot.

Vuoden 1962 peruskartassa järvi oli täysin autio. Siihen laski Nuolialasta oja ja itäpuolen suo oli tiheään ojitettua. Vuoden 1979 kartassa itärannalla näkyy jo kolme mökkiä ja vuonna 1989 kartassa sinne on ilmaantunut neljäskin. Mökeille johti nyt tiet ja pohjoisrannassa oli nyt pienevesatama. Viimeisessä vuoden 1998 kartassa Turengin taajama on lähes järven rannassa.

Lähteet 

Hiidenjoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Liinalammi (Janakkala)

Liinalammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Turengin taajamassa Pyhämäessä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee 200 metriä Hiidenjoesta. Lammen pinta-ala on 1,5 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,1 metriä mpy, joten se on 0,5 metriä korkeammalla kuin Hiidenjoen vedenpinta. Lampi on antanut nimensä viereiselle yleisurheilu- ja jalkapallokentälle. Lammessa on myös yleinen ja hyvin suosittu uimaranta , jossa on kaksi laituria ja teline, jossa on kolmen metrin hyppylauta. Lammen sanotaan olevan syvä.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen ei tule jokia ja siitä laske ojia, joten se on umpijärvi. Pyhämäki on kuitenkin harjujakson osa, joten maan huokoisuus mahdollistaa pintaveden vajoamisen pohjavedeksi. Lopulta vesi vajoaa ja suotuu Hiidenjokeen, joten lammen kuuluminen Hiidenjoen suualueeseen on perusteltua.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nimetön lampi sijaitsi postitien alapuolella ja se sijaitsi harjualueen metsikön laidalla alemmaksi raivatun niityn reunalla. Lammen lähialue oli autiona.

Urheilukenttä rakennettiin Liinalammelle vuonna 1953 . Lammen ympäristö on pysynyt 1962 jälkeen melko muuttumattomana.

Luontoarvoja 
Liinalammen vesi on arvioitu hyväksi, vaikka se silmäarvioinnin mukaan onkin rehevöitynyt. Vuonna 1978 sen vesi käsiteltiin ferrosulfaatilla, joka sitoi fosfaatit ja ne vajosivat lammen pohjalle.

Lähteet 

Hiidenjoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Asikonmeri

Asikonmeri  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Leppäkosken kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee 50 metrin päässä Välijoesta, joka on Puujoen jatke ennen laskemistaan Kernaalanjärvestä itään työntyvään Vettenjakamoon, josta Hiidenjoki saa alkunsa . Lammen pinta-ala on 8,2 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja rannat ovat suojeltua Asikonsuota. Lammen vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy, mikä on sama vedenpinnankorkeus kuin Kernaalanjärvessä, Hiidenjoessa ja Vanajavedessä. Lampi on autio.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon lampi kuuluu. Vanhoissa kartoissa joen ja lammen väliin oli kaivettu oja, jota ei nykykartoissa erotu. Oja erottuu sen sijaan ilmavalokuvissa .

Historiaa 
Asikonmeri on Puujoesta tai Välijoesta irti kuroutunut lampi. Ilmusjärvelle on käymässä samalla tavalla, koska järven ja joen uomat ovat jo eriytyneet toisistaan, vaikka vesiyhteys niiden välillä on edelleen olemassa.

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Asikonmeri näkyy nimettömänä Puujoen ulokkeena. Lammen länsipää on yhteydessä jokeen ja viereinen Ilmusjärvi on kokonaan läpivirtausjärvi, joka aivan avoin ilman saarta. Lammen ympäristö, joka on nykyään Asikonsuota, oli tuolloin niittyä. Niityn ja metsän laidalla sijaitsi kolme torpan rakennukset.

Vuoden 1962 peruskartassa Asikonmeren ja joen väliin oli kaivettu oja. Asikonmereen laski metsästyä oja, jonka suo-osuus oli suoraksi kaivettu. Lisäksi järven luoteispäässä sijaitsi suolla lato. Vuoden 1979 kartassa lampeen oli johdettu kymmenen suo- ja metsäojaa samalla kun lato oli kadonnut.

Lähteet 

Hiidenjoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Ilmusjärvi

Ilmusjärvi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Leppäkosken kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 7,4 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja lammen rannat muodostuvat etelässä Röyhynsuosta ja pohjoisessa Asikonsuosta. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy, mikä on sama kuin Kernaalanjärvessä ja Vanajavedessä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 164 tuhatta m³. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 3,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee keskellä lampea.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon järvi kuuluu. Lampi on aina ollut läpivirtausjärvi, mutta vasta vedenpinnan pienoinen lasku eriytti Puujoen kulkemaan pohjoista reittiä ohitse. Suolta tulevien ojien nykymerkitys lammen vesitaloudelle on merkityksetön, sillä yhteydet turvetuotantoalueelle ovat poikki.

Historiaa 
Asikonmeri on Puujoesta tai Välijoesta irti kuroutunut lampi ja Ilmusjärvelle on käymässä samalla tavalla, koska järven ja joen uomat ovat jo eriytyneet toisistaan, vaikka vesiyhteys niiden välillä on edelleen olemassa.

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Ilmusjärvi on kuin leveän joen laajentuma. Kartta on piirretty ennen kuin Pyhäjärven ja Vanajaveden vedennan alenemiset oli toteutettu. Järvenlaskussa lammen pohjasta on alkanut pilkistämään pohja näkyviin ja joki on ottanut uomakseen vedestä nousseen saaren pohjoissivun.

Ilmusjärvi oli vielä 1962 peruskartassa yhtenäinen lampi, jonka keskellä sijaitsi matala ruohikkoalue. Kun seuraavassa kartassa vedenpinta oli laentunut, nousi ruohikkoalueen pohja vedenpintaan ja se tulkittiin kartassa suosaareksi. Lampi pieneni näin kovasti ja joen uoma alkoi kiertää saaren pohjoispäässä. Röyhynsuo, jossa lampi sijaitsi, oli 1962 ojittamatonta kosteikkoa. Seuraavassa kartassa se oli ojitettu valtaojilla ja kaakkoispäästään kuivatusojilla tiheästi. Nykyään sama ojitettu alue on turvetuotantoaluetta.

Lähteet 

Hiidenjoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Rahitunlammi

Rahitunlammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Leppäkosken kylän lähellä Rahitunmäessä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee harjujaksoon kuuluvan Rahitunmäen pohjoisreunalla. Lammen pinta-ala on 2,2 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammen tilavuus on 110 000 m³ . Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja rannoilla kasvaa kangasmetsää. Etenkin lammen lounaisranta kohoaa jyrkkänä mäelle. Mäen huippu sijaitsee 35 metriä ylempänä kuin lammen vedenpinta, joka on 80,2 metriä mpy. Lampi on autio, mutta sen itärannalla sijaitsee yleinen uimaranta. Lammen luoteispuolella on vedenottamo, jonka vesi on todennäköisesti peräisin Limmamäen paksusta sorakerrostumasta.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon lampi kuuluu. Sillä oli laskuoja, joka on ilmeisesti tukittu. Se saa vetensä lähinnä harjun pohjavedestä ja on siten umpijärvi. Veden teoreettinen viipymä järvessä on 849 vuorokautta  eli 2,3 vuotta.

Historiaa 
Rahitunmäki on viimeisen jääkauden jälkeisen sulamisvaiheen jäätikköjoen uomaan muodostunut harju, jota kutsutaan Rahitunmäen selänteeksi. Mannerjään reuna sijaitsi Rahitunmäen kohdalla, kun jäätikköjoen vedet purkautuivat mereen ja levittivät joen mukanaan tuoman hiekan ja soran purkautumisaukon eteen muodostaen ensin Kirkonmäen deltan ja sitten myöhemmin Linnamäen deltan. Hiekan joukkoon hautautui runsaasti suuria jäälohkareita, joiden jättämiä suppakuoppia näkee maastossa edelleen. Rahitunlammi on suppia, jonka pohja on suhteellisen matalalla ja siksi siihen on kertynyt pysyvästi vettä.

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on merkitty nimettömänä ja pienellä Puujoen mutkaan laskevalla ojalla varutettuna. Lampi oli tuolloin autio.

Vuoden 1962 peruskartassa lammen pohjoisrannassa sijaitsi talo ja lammen länsipäästä lähti Puujokeen suoraksi kaivettu oja. Lammelle ja talolle johti vain polkuja tai yksityistie. Vuoden 1979 kartassa pelto oli ostettu kunnalle ja maille oli rakennettu vedenottamo, jolle johti tie. Vuoden 1989 kartassa laskuojan suuhun suolle oli kaivettu vesiallas, jota ei nykykartoissa enää näy.

Luontoarvoja 
Lammesta on saatu pyydystettyä harvinainen piikkimonni vuonna 2007, jonka paino oli yli puoli kilogrammaa.

Lähteet 

Hiidenjoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Koiranvuolle

Koiranvuolle  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Puujaan kylässä ja Puujoen uomassa sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on Puujoen uoman pieni laajentuma eli sitä voi pitää läpivirtausjärvenä. Sen pinta-ala on 3,5 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa tai taloa. Järven vedenpinnan korkeus on 80,2 metriä mpy, joka on sama kuin yläjuoksulla olevalla joen nimettömällä laajentumalla. Järveen ei laske muita ojia. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 128 tuhatta m³. Sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 9,4 metriä. Järvi on selvästi jokiuomaa syvempi joka suhteessa.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Varunteen alueeseen, johon järvi kuuluu. Puujoki yhtyy Kernaalanjärven Vesijakoon, mistä Hiidenjoki alkaa ja joka laskee Vanajaveteen. Puujoki saa alkunsa Ansionjärvestä, josta Puujoki virtaa ensin etelään Oittiin ja kääntyy siellä Salpausselän takia luoteeseen Koiranvuolteelle.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Puujokea kutsuttiin nimellä ”Vittamonjoki”. Puujaan kylä sijaitsi pohjoisempana ja Koiranvuolteen seutu oli autiota niittyä. Varunteenkoskessa oli merkitty kolme vesimyllyä (nimi kartasta ”Waranta”). Joki oli vuolteen kohdalla jo silloin leveää.

Vuoden 1964 peruskartassa pellot ulottuivat luoteispuolella rantaan asti. Silloin oli rannoilla kolme asuntoa. Vuoden 1964 kartassa oli länsirannat metsitetty ja rannoilla sijaitse kuusi taloutta ja vuoden 1988 siellä oli kahdeksan taloutta. Yhdystie 13826 eli Puujaantie ohittaa järven sen eteläpuolelta.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Hausjärven järvet
Huvilammi

Huvilammi  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Oitin taajaman lähellä sijaitseva tekojärvi.

Maantietoa 
Lampi on syntynyt 1900-luvun alussa, kun tiilitehtaan omistaja Oskar Forström rakensi ojaan padon ja rakensi sen ympärille puiston. Lammen pinta-ala on 1,4 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen kaakkoisranta on asutusalueen sisällä. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,8 metriä mpy.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Varunteen alueeseen, johon lampi kuuluu.  Puujoki yhtyy Kernaalanjärven Vesijakoon, mistä Hiidenjoki alkaa ja joka laskee Vanajaveteen. Puujoki saa alkunsa Ansionjärvestä, josta Puujoki virtaa ensin etelään Oittiin ja kääntyy siellä Salpausselän takia luoteeseen Koiranvuolteelle. Nahkurinoja yhtyy Puujokeen avoimella peltoaukealla Töytynmäen yläpuolella. Ojan valuma-alueella sijaitsee kaksi hiekkakuopan lampea kantatien 54 vieressä, Huvilampi Töytynmäessä ja Liesilammi kilometrin verran yläjuoksulle.päin

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Oitti oli nimeltään ”Ois by”. Sen ohi juoksi Umpistenmaan suunnalta oja Puujokeen, jonka nimi oli tuolloin ”Oitenjoki”. Ojan ympäristö oli raivattu niityksi, mutta Huvilampi ja Lieslampi puuttuvat molemmat kartatlta.

Jo vuoden 1964 peruskartan mukaan Huvilammen ympäristö oli tiheään rakennettua aluetta.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Hausjärven järvet
Suomen tekojärvet
Lieslammi (Hausjärvi)

Lieslammi  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä  Umpistenmaan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Salpausselkällä Umpisten ja Halkomäen kylien väkissä aivan rautatien varressa. Sen pinta-ala on 2,0 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja rannat ovat Salpausselän hiekkaa ja soraa. Lammessa on yksi saari, joka sijaitsee lammen luonaispäässä. Sen koillispäähän päättyy peltoaukea, johon liittyy asutusta lammen pohjoispuolella. Koillisrannassa sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Lammen vedenpinnan korkeus on 93,9 metriä mpy.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Varunteen alueeseen, johon lampi kuuluu. Puujoki yhtyy Kernaalanjärven Vesijakoon, mistä Hiidenjoki alkaa ja joka laskee Vanajaveteen. Puujoki saa alkunsa Ansionjärvestä, josta Puujoki virtaa ensin etelään Oittiin ja kääntyy siellä Salpausselän takia luoteeseen Koiranvuolteelle. Lieslammin laskuoja alkaa pelto-ojana,
joka virtaa Huvilammiin Oitin taajamaan ja josta oja jatkaa Nahkurinojana Puujokeen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ei oltu piirretty Lieslammia näkyviin.

Vuonna 1964 julkaistussa peruskartassa Lieslammi näyttää olevan suolammi, jonka äärelle on raivattu peltoa. Junarata ohitti lammen sen rantaa hipoen. Koillispuolen peltotilkku oli metsitetty vuoden 1979 kartassa ja sen pohjoisrantaan oli vuoden 1988 kartassa ilmaantunut rakennus.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Hausjärven järvet
Kivenpuulammi

Kivenpuulammi  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Puujaan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi jää Valkjärven ja Ansiojärven väliin niin, että kummankin järven välissä ovat kapeat kannakset. Lammen pinta-ala on 10,7 ha ja se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja rannat ovat metsämaata, mutta lammen etelärantaa reunustaa pellonpää. Etelässä kohoaa Keijumäki 35 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Rannoille on rakennettu 20 vapaa-ajan asuntoa. Lammen kaakkoiskulmassa sijaitsee kaksi maatilaa.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Lammen laskuoja lähtee lammen kaakkoispäästä ja se laskee 1,7 metriä alempana olevaan Ansionjärveen. Ainoa tulo-oja on Valkjärven lyhyt laskuoja, jonka kautta 1,5 metriä korkeampi Valkjärvi laskee lampeen. Ansiojärvestä laskee Puujoki, joka laskee Kernaalanjärven kautta Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.

Luontoarvoja 
Järvellä tehtiin elokuussa 2012 silmämääräinen kasvillisuusinventointi. Inventoinnissa ei havaittu rauhoitettuja lajeja, mutta luusuassa esiintyi harvinaisempi jokileinikki. Putkilolajeja havaittiin 22 lajia. Järven lajit ovat oligotrofisia ja mesotrofisia lajeja sekä laaja-alaisesti esiintyviä lajeja. Vain isosorsimo on eutrofisia kasvupaikkoja suosiva laji.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampea ei esiinny erillisenä järvenä. Se saattaa olla siinä kartassa osa ”Walkiajärveä”, jolloin järvellä olisi toimitettu järvenlasku. Ainoa maatila oli Ansion talo lammen eteläpuolella.

Vuonna 1964 julkaistussa peruskartassa on rannoille rakennettu jo kymmenen vapaa-ajan asuntoa ja Valkjärven kannakselle oli merkitty sana leirikeskus Tulikallion paikalle. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa kulki lammen ympäri tie. Leiraöueelle oli vuoteen 1988 rakennettu lisää rakennuksia.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Hausjärven järvet
Valkjärvi (Hausjärvi)

Valkjärvi  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Puujaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 103 ha ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järven suuri selkä on kilometrin pitkä ja leveä, mutta sen keskellä sijaitsee suuri Isosaari. Järven luoteispäässä länteen työntyy kilometrin pituinen haarautuva lahti, jonka lahdensuu on 50 metriä leveä. Sen pohjoinen lahdenpohjukka on nimeltään Valkjärvenlahti ja eteläinen haara Kylmälahti. Järven lounaispäässä sijaitsee Pihonlahti, jonka lahdensuu on yli 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 10,3 kilometriä. Saaria on kolme. Isosaari on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Luoteisen lahden suulla sijaitsee kaksi pikkusaarta, joista suurempi on nimeltään Pikkusaari. Järven rantaviivan pituus on 10,6 kilometriä, josta saarille kuuluu toista kilometriä. Järveen laskee kolmelta rannalta jyrkkiä rantoja. Lahtien väliin jäävä Metsolanmäki kohoaa 40 metrin korkeuteen, ja Keijuniemi ja Tervamäki ovat matalampia ja pienempiä. Järvellä on rannoilla ja saaressa viisi maatilaa ja lähes 60 vapaa-ajan asuntoa. Järven ympäri kiertävät tiet. Järven itärannassa sijaitsee kunnan omistama Valkjärven leirialue .

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,7 metriä mpy. Järveen laskee neljä lyhyttä metsäojaa. Pohjoisrantaan laskee Sampalammen ja Syymälammen yhteinen laskuoja. Valkjärven laskuoja lähtee järven itärannasta leirikeskuksen kohdalta ja se laskee 1,5 metriä alempana olevaan Kivenpuulammiin ja sieltä vielä Ansionjärveen. Ansionjärvestä laskee Puujoki Kernaalanjärveen ja siitä Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

Luonnonarvoja 
Järven kasvustoa tutkittiin viimeksi kesällä 2012. Silloin havaittiin 41 erilaista putkilokasvilajia. Kasvilajit edustivat oligotrofisia tai mesotrofisia lajeja. Poikkeus oli kapeaosmankäämi, joka edustaa eutrofisia lajeja. Järvi on lievästi rehevöitynyt, mutta järvessä ei ole havaittu 1970-luvun jälkeen rehevöitymiskehitystä. Kanadanvesirutto ja tummalahnaruoho ovat taantuneet verrattuna edelliseen vuoden 1989 kasvilajitutkimuksen.

Valkjärven ja Kivenpuulammin suojeluyhdistys järjesti vuosina 2013 ja 2014 Valkjärvenlahden ja Särjenmättään rantoja.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Walkiajärvi”. Sen rantaviiva oli piirretty niin,
että järveen olisi kuulunut myös Kivenpuulammi. Jos tämä on totta, on järvessä tehty järvenlasku.

Vuoden 1964 peruskartassa Isosaaressa oli yhdeksän vapaa-ajan asuntoa. Niitä oli rakennettu myös Kylmälahteen, Tampintielle, Pihonlahdelle ja Isosaaren pohjoispuolelle. Vuoden 1979 kartassa niitä oli ilmaantunut erityisesti Tervaniemen eteläpuolelle ja Lasinrantaan.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Hausjärven järvet
Sampalampi

Sampalampi  tai myös Sampsalammi  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä  Varunteen kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 0,8 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä ja sen rannat ovat suora. Lampi sijaitsee heti Valkjärven maatilan takana.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,4 metriä mpy ja siihen laskee Syymälammen oja ja laskuoja laskee etelään Valkjärveen. Valkjärven laskureitti käy Ansionjärven laskujoen Puujoen ja Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Hausjärven järvet
Joutsenlammi (Hausjärvi)

Joutsenlammi  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Puujaan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen luoteispuolella 50 ympäristöään korkeammalle kohoava Piippukallio on siellä huippua 25 metriä matalammalla olevan lammen suojana länsituulilta. Lammen pinta-ala on 1,7 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja rannat ovat avosuota ja ympäristö suota. Rannan tuntumaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tie Puujaan kylältä.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy. Siihen ei laske metsäojia ja laskuojakin puuttuu karttojen mukaan.

Historiaa 
Vuoden 1964 peruskartassa lampi oli autio , mutta siitä lähti luontaiselta vaikuttava suo-oja alempana sijaitsevalle Laakeasuolle. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa oli lammelle ilmaantunut kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtava tie kiersi suon itälaitaa ja patosi lammen laskuojaa niin, että lampi tulvi lähes kaksinkertaiseksi. Seuraavassa vuoden 1988 kartassa lampi oli taas kutistunut entiselleen.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Hausjärven järvet
Haukilammi (Janakkala, Mallinkainen)

Haukilammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee kumpulevassa maastossa alavalla soistuneessa metsämaastossa. Sen pinta-ala on 3,2 ha ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja rannat ovat kokonaan soistunutta metsämaata. Itärannalle on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tie Turengin suunnalta. Vastarannalla on tietön rakennus.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124 metriä mpy. Viereisen suon ojitus on kytketty lampeen kaivetulla ojalla. Ojia myöten ylimääräiset vedet virtaavat etelään Haukijokena, joka yhtyy pelloilla Lähdeojaan. Se puolestaan yhtyy Heinäjokeen sen alajuoksulla juuri ennen Heinäjoen yhtymistä Puujokeen. Puujoki laskee Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Harjunlammi (Janakkala)

Harjunlammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 3,5 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja lammen ranta on itäistä rantaa lukuun ottamatta soistunutta metsämaata tai suota. Itäranta viettää jyrkemmin veteen eikä siellä ei ole suota. Siellä sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa kuten myös lounaassa suosaarekkeessa ja länsirannassa yhteensä kolme. Niille kulkee tie Turengilta.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,2 metriä mpy. Lampeen ei johda ojia eikä sillä ole laskuojaa. veden ilmeisesti suotuvat maan ja suon pintavetenä alempana sijaitsevaa Haukilammiin.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Kärmelammi (Janakkala)

Kärmelammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 3,9 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat puoliksi peltoa ja metsää. Sen rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,5 metriä mpy. Lampeen on kaivettu laskuoja, joka kartan mukaan päättyy yhdystien 13853 ojaan. Sieltä se varmaan jatkaa Heinäjoen kautta Puujokeen, joka laskee Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

Historiaa 
Kaakkoispuolen pellolta laski lähteen laskuoja lampeen.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Sammaljärvi (Janakkala)

Sammaljärvi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee mäkisen metsäalueen keskellä jyrkän kallioharjanteen juurella. Sen pinta-ala on 30 ha ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsää ja suota. Etelärannalla on muutama erittäin jyrkkä ranta, mutta muualla on mahdollista asustaa. Järvellä onkin yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille juhtaa tiet Turengin suunnalta.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy. Siihen laskevat eri suunilta soiden kuivatusojat. Pohjoisrantaan laskee Rajalamminsuon Kiialan Rajalammi. Järven itäpään pohjoisrantaan laskee viereisen suon kuivatusojat sekä ylempää tuleva Keski-Venon ja Taka-Venon yhteinen laskuoja ja etelärantaan Vehkalammin, Pahalammin ja Löyttylammin. Järven laskuoja yhtyy Mallinkaisten peltoaukealla Heinäjokeen, joka yhtyy lopuksi Puujokeen.

Historiaa 
Vuoden 1964 peruskartassa oli järven itäpäässä vielä maatila samalla kun järvi oli muuten autio. Muilta järviltä paitsi Rajalammilta laski järveen luontainen tai koneellisesti kaivettu oja. Vuoden 1979 kartassa suuri osa maatilan pelloista oli metsitetty ja järven rannassa oli kaksi mökkiä.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Löyttylammi (Janakkala)

Löyttylammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on pieni autio lampi Sammaljärvenkallion vieressä. Smen pinta-ala on 2,4 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja se on kauttaaltaan suota.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Siihen on kaivettu kuusi suo-ojaa, joista yksi toimii laskuojana yhtyen Sammaljärveen viettävään ojaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,5 metriä mpy, joka on 4,5 metriä ylempänä kuin Sammaljärvi.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Vehkalammi (Janakkala)

Vehkalammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Autio lampi sijaitsee kumpareisessa metsämaastossa soistuneessa painanteessa. Sen pinta-ala on 5,2 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsää ja suota. Rantaan johtaa kaksi polkua metsäautoteiltä.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen on kaivettu kaksi ojaa ja kolmas oja toimii laskuojana, joka yhtyy Sammaljärveen yhtyvään ojaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,7 metriä mpy, joka on lähes viisi metriä ylempänä kuin Sammaljärvi.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Saukonlammi (Janakkala)

Saukonlammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on pieni metsälampi viljelyalueen kupeessa. Sen pinta-ala on 2,1 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsää. Lammelle ei johda tietä ja se on autio.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä mpy. Lampeen on kaivettu ympäröivistä metsistä soiden kuivatusojia. Yksi oja on Mäyrälammin laskuoja.  Lammen laskuoja juoksee alkuksi kohti luodetta, mutta kääntyy länteen ja yhtyy Tyryn kylässä Sammaljärvenojaan. Sen kautta vedet kulkeutuvat Heinäjoen kautta Puujokeen, josta ne laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

Historiaa 
Vuoden 1964 peruskartassa järven eri puolilla sijaitsi peltotilkut ja niiden luoteispuolella sijaitsi maatila. Läheiseltä suolta nostettiin turvetta. Vuoden 1979 kartassa muut pellot paitsi eteläisin pelto olivat metsitettyjä. Sitä viljeltiin vielä vuonna 1988.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Pahalammi (Janakkala)

Pahalammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,0 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat suota. Lammelle ei kulje tietä, mutta suon ympäri kiertää metsäautotiet. Lampi on autio.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,7 metriä mpy. Lampeen on kaivettu ympäröiviltä soilta kuivatusojia ja yksi niistä toimii laskuojana. Se laskee ojitetun suon ojaverkoston läpi Sammaljärveen. Sammaljärven vedet kulkeutuvat Puujokeen ja sieltä Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Taka-Veno

Taka-Veno  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Kiialankallion ja Ellanharjun välisellä suolla. Sen pinta-ala on 1,2 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja lammen rannat ovat suota. Lammelle johtaa kärrypolku, mutta lampi on autio.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,2 metriä mpy. Suo on ojitettu ja ne on kaivettu lammen ja Keski-Venon kanssa yhteen. Matalampi Taka-Veno laskee lounaaseen Sammaljärven viereiselle suolle, josta vedet kulkeutuvat Sammaljärveen. Se puolestaan laskee Heinäjoen, Puujoen ja Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Keski-Veno

Keski-Veno  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Ellanharjun eteläpuolella olevalla suolla. Sen pinta-ala on 2,9 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja rannat ovat suota. Rantaan johtaa kärrypolku, mutta lampi on autio.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,4 metriä mpy. Ympäröivä suo on ojitettu ja ojat on johdettu lampeen. Laskuoja yhdistää sen Taka-Venoon, joka laskee Sammaljärveen. Vedet kulkeutuvat eteenpäin Heinäjoen, Puujoen ja Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

Historiaa 
Keski-Venon nimi oli vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ”Wähä Wenonjärvi”.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Kiialan Rajalammi

Kiialan Rajalammi  tai myös Kiiolan Rajalammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Sammaljärven pohjoispuolella soistuneessa painanteessa. Sen pinta-ala on 2,7 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat ojitettua suota. Lampi on autio eikä siihen johda teitä.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,7 metriä mpy. Lampeen on kaivettu Rajalamminsuolta yksitoista ojaa, joista yksi toimii myös laskuojana. Se laskee Sammaljärveen, josta vedet kulkeutuvat Heinäjokea, Puujokea ja Hiidenjokea myöten Vanajaveteen.

Historiaa 
Vuoden 1964 peruskartassa Rajalammin kautta kulki kolmen kylän raja ja kahden kylän välinen raja jatkoi kaakkoon kolme kilometriä toiselle Rajalammille. Suo oli tuolloin ojittamaton, mutta seuraavassa vuoden 1979 kartassa se oli tiheästi ojitettu.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Markéta Vondroušová

Markéta Vondroušová (s. 28. kesäkuuta 1999 Sokolov) on tšekkiläinen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 16 kesäkuussa 2019.

Vondroušová oli junioreiden maailmanlistan ykkösenä toukokuussa 2015. Hän saavutti junioriurallaan kaksi Grand Slam -semifinaalipaikkaa kaksinpelissä ja voitti kaksi Grand Slam -turnausta nelinpelissä. Huhtikuussa 2017 Vondroušová pelasi toista kertaa WTA-turnauksen pääsarjassa Biel/Biennessä, jossa saavutti uransa ensimmäisen WTA-turnausvoiton päihitettyään loppuottelussa Viron Anett Kontaveitin.

Grand Slam -turnauksissa Vondroušová on yltänyt kaksinpelissä loppuotteluun Ranskan avoimissa 2019 ja nelinpelissä välieriin Australian avoimissa 2019.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 

Tšekkiläiset tennispelaajat
Vuonna 1999 syntyneet
Elävät henkilöt
Elias Ahde

Elias Ahde (s. 6. maaliskuuta 1996 Ilmajoki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kolmosessa pelaavia Pallo-Iiroja. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.

Ahde on Ilmajoen Kisailijoiden ja SJK:n kasvatteja ja aloitti pelinsä miesten sarjoissa vuonna 2013 Kakkosessa pelannessa SJK:n kakkosjoukkueessa FC Kerho 07. Syksyllä 2015 Ahde siirtyi lainasopimuksella Poriin Ykkösessä pelanneen FC Jazziin. Ahde jatkoi Jazz-uraansa Ykkösessä vielä seuraavalla kaudella, mutta siirtyi kesken kauden toiseen Ykkösen seuraan Valkekoskelle FC Hakaan. Kauden 2016 loppuun mennessä Ahde oli tehnyt pelaamissaan 45 Ykkösen ottelussa 22 maalia.

Ahde teki kasvattajaseuransa SJK:n kanssa tammikuussa 2017 kolmivuotisen jatkosopimuksen. Hänet lainattiin kuitenkin SJK:sta Jyväskylään Veikkausliigaan nousseeseen JJK:hon. Näin Ahde aloitti Veikkausliigauransa JJK:ssa 15. huhtikuuta 2017 HIFK–JJK-pelissä. Kevätkauden jälkeen SJK kutsui Ahteen takaisin Seinäjoelle. Heinäkuun loppuun mennessä hän oli pelannut 13 Veikkausliigaotteluaj ja tehnyt kaksi maalia. Elokuun alusta SJK lähetti Ahteen loppukaudeksi Ykköseen KPV:n riveihin. Kaudeksi 2018 hän siirtyi lainasopimuksella Turun Palloseuraan.

Ahde on edustanut Suomea poikamaajoukkueissa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Ahde soccerpunter-sivustolla 
Elias Ahde elitefootball-sivustolla 

Suomalaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1996 syntyneet
Elävät henkilöt
Pointe-à-Pitre

Pointe-à-Pitre on Guadeloupen suurin kaupunki. Se sijaitsee maan suurimpia saaria, Basse-Terreä ja Grande-Terreä erottavan Rivière Salée -salmen itärannalla eli Grande-Terren lounaisrannikolla. Lukuisat pienet saaret suojaavat kaupungin satamaa.  Lähistöllä on myös mangrovesoita.

Keskeisen sijaintinsa takia Pointe-à-Pitre on Guadeloupen tärkein kaupunki. Sen matkailunähtävyys on Mémorial ACTe, orjuuden a kolonialismin ajoista kertova museo.

Pointe-à-Pitren lentoasema sijaitsee keskustasta pohjoiseen, Les Abymesin kunnan puolella. Kaupungin satamasta on lauttayhteys Guadeloupen pienemmille saarille.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Guadeloupe
Tarja Laitiainen

Tarja Laitiainen on suomalainen diplomaatti. Hän on Suomen suurlähettiläs Portugalissa Lissabonissa 1. lokakuuta 2016 lähtien.  Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1980. 

Laitiainen työskenteli ennen Portugalia ulkoministeriössä Kansallisen turvallisuusviranomaisen (NSA) päällikkönä. Hän on toiminut Suomen suurlähetystöissä Limassa ja Tokiossa sekä Suomen YK- ja Unesco-edustustoissa. Hän oli kansallisena asiantuntijana EU:n komissiossa vuosina 1996–1998. Ulkoministeriössä hän on työskennellyt eri tehtävissä poliittisella ja kehityspoliittisella osastolla sekä Aasia ja Oseania -yksikön päällikkönä. Laitiainen on toiminut kiertävänä suurlähettiläänä Afganistanissa ja Pakistanissa 2002–2005 ja  Suomen suurlähettiläänä Luxemburgissa vuodesta 2005 ja sen jälkeen Bulgariassa 13. maaliskuuta 2009 alkaen ja samalla Kosovossa.

Laitiainen on kirjoittanut artikkeleita useisiin julkaisuihin sekä julkaissut teoksen Taksi Kabuliin (Otava 2006).

Lähteet

Aiheesta muualla
 Pahvilaatikkoallergikko Tarja Laitiainen. Turun Sanomat 30.9.2007 

Suomen suurlähettiläät
Elävät henkilöt
Syntymävuosi puuttuu
Elisabeth Tigerstedt-Tähtelä

Elisabeth Eugenie Olga Tigerstedt-Tähtelä (entinen Groop, o.s. Tigerstedt; s. 12. lokakuuta 1933 Helsinki) on suomalainen diplomaatti. Hän on koulutukseltaan varatuomari, toiminut ihmisoikeuksien puolesta ja ollut Suomen suurlähettiläs useassa maassa.

Ennen työtään ulkoasiainministeriössä Tigerstedt-Tähtelä toimi lainopillisena sihteerinä yrityksissä, Närpiön tuomiokunnassa, lääkintöhallituksessa, Kauniaisten kauppalassa, ja sosiaali- ja terveysministeriössä. Tigerstedt–Tähtelästä tuli ulkoasiainneuvos ja ulkoasiainministeriön oikeudellisen osaston toimistopäällikkö 1.7.1979. Hän toimi ulkoasiainneuvoksena (ministerineuvos) Pekingissä 1.9. 1985 alkaen. Tigerstedt-Tähtelä on ollut Suomen suurlähettiläs Hanoissa sekä samalla Vientianessa 1988–1989, Kairossa sekä samalla Khartumissa 1990–1992 ja suurlähettiläs Zagrebissa Kroatissa 1997–1998 Ulkoasiainministeriössä hän oli ulkoasiainneuvos 1.8.1992 alkaen ja oikeudellisen osaston ihmisoikeus- ja konsuliasioiden linjan linjajohtaja 16.2.1995 alkaen. Tasa-arvoasioiden vastuuhenkilö hän oli vuodesta 1993. 

Tigerstedt-Tähtelä jäi diplomaatin tehtävistä eläkkeelle Zagrebista Kroatiasta syksyllä 1998 ja toimi sen jälkeen Lapsen oikeuksien komiteassa nelivuotiskautena 1999–2003.

Tigerstedt–Tähtelän vanhemmat olivat taidemaalari Michael Tigerstedt ja pääkirjanpitäjä Olga Tavastjerna. Hänen puolisonaan on ollut vuodesta 1985 toimittaja, näyttelijä Yrjö Juhani Tähtelä.

Lähteet 

Suomen suurlähettiläät
Elävät henkilöt
Vuonna 1933 syntyneet
Eedit Patrakka

Eedit Patrakka (s. 2004 tai 2005 Texas, Yhdysvallat) on suomalainen lapsinäyttelijä. Ensimmäinen pitkä elokuva, jossa hän näytteli, oli Tiina Lymin ohjaama Äkkilähtö, jossa hän esitti yhtä pääosaa. Hän sai Los Angelesin elokuvajuhlilla parhaan lapsinäyttelijän palkinnon vuonna 2018 lyhytelokuvassa Taksvärkkipäivä.

Hän on näytellyt myös vuonna 2018 esitetyissä tv-sarjoissa Syke, Sunnuntailounas, Karppi ja Sorjonen. Hän harrastaa cheerleadingia Helsinki Athletics Cheerleadersin HAC Junior Elite -seurassa, jossa oli mukana voittamassa EM-hopeaa vuonna 2018.

Filmografia

Elokuvat ja lyhytelokuvat

Televisiosarjat

Perhe 
Patrakan perheeseen kuuluvat isän ja äidin lisäksi kaksi vanhempaa ja kaksi nuorempaa siskoa.

Lähteet 

Suomalaiset lapsinäyttelijät
Jättibambut

Jättibambut (Phyllostachys) on bambusuku, jolle on ominaista pakkasenkestävyys. Jotkin tämän suvun bambut ovat niin kestäviä, että ne selviävät Suomen talvesta. Jotkin lajit kasvavat jopa 30 metriä pitkiksi. Sukuun kuuluu yli 50 lajia.

Monia tämän suvun bambuja käytetään rakentamiseen ja huonekalujen tekemiseen.

Lajeja 
 Phyllostachys angusta
 Phyllostachys arcana
 Phyllostachys aurea
 Phyllostachys aureosulcata
 Phyllostachys bambusoides – huilujättibambu
 Phyllostachys bissetii – kahvajättibambu
 Phyllostachys dulcis
 Phyllostachys edulis
 Phyllostachys elegans
 Phyllostachys flexuosa
 Phyllostachys glauca
 Phyllostachys heteroclada
 Phyllostachys makinoi
 Phyllostachys mannii
 Phyllostachys meyeri
 Phyllostachys nidularia
 Phyllostachys nigra
 Phyllostachys nuda
 Phyllostachys propinqua
 Phyllostachys reticulata
 Phyllostachys rubromarginata
 Phyllostachys sulphurea
 Phyllostachys viridiglaucescens
 Phyllostachys vivax

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Suomen Lajitietokeskus: Jättibambut – Phyllostachys
 United States Department of Agriculture (USDA): Phyllostachys 
 Flora of China: Phyllostachys 

Heinäkasvit
Facebook F8

Facebook F8 on Facebookin vuosittain järjestämä konferenssi, joka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2007. Tapahtumassa esitellään kehittäjille ja lehdistölle Facebookin uusia tuotteita ja suunnitelmia. F8 järjestettiin vuosina 2007–2008, 2010–2011 sekä 2014–2015 San Franciscossa ja vuonna 2016 San Joséssa.

Aiheesta muualla 

 Verkkosivut 

Facebook
Konferenssit
Rasmus Karjalainen

Rasmus Karjalainen (s. 4. huhtikuuta 1996) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa AC Oulua. Pelipaikaltaan Karjalainen on hyökkääjä.

Seurajoukkueet 
Karjalaisen junioriajan pelaajaura alkoi oululaisen OLS:ssa. Karjalainen aloitti miesten sarjojen pelaajauransa OLS:n Kakkosessa pelanneessa joukkueessa kaudella 2014. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi Seinäjoelle SJK:n reservijoukkueen FC Kerho 07:n riveihin. Kerho 07:ssä Karjalainen teki 27 ottelussa 15 maalia ja oli Kakkosen Pohjoislohkon toiseksi paras maalintekijä. Kaudella 2016 Karjalaisen joukkueena oli hänen kotiseutunsa Ykkösessä pelaava AC Oulu.

Uransa Veikkausliigassa Karjalainen aloitti kaudella 2017, jolloin hän siirtyi PS Kemiin. Ensimmäisen Veikkausliigan ottelunsa Karjalainen pelasi huhtikuun alussa 2017, kun PS Kemi kohtasi HIFK:n Rovaniemellä. Kaudeksi 2018 hän siirtyi Veikkausliiga-joukkue Kuopion Palloseuraan. Kaudella 2018 hän iski 16 maalia Veikkausliigassa, joka oli samalla KuPS:in seuraennätys.

Kesäkuussa 2019 hän teki sopimuksen Eredivisiessä pelaavan Fortuna Sittardin kanssa. Elokuussa 2020 Karjalainen siirtyi vuoden mittaisella lainasopimuksella Ruotsin Allsvenskaniin Örebron joukkueeseen. Hän teki loppukaudella 2020 yhteensä neljä maalia Allsvenskanissa. Huhtikuussa 2021 Karjalaisen kaulasta repesi verisuoni harjoituksisa ja hän ei näin pelannut näin enää otteluakaan ennen paluuta Fortuna Sittardiin.

Kesällä 2021 Karjalainen siirtyi kauden 2023 loppuun asti ulottuvalla sopimuksella Ruotsin Superettanissa pelaavan Helsingborgs IF:n paitaan. Kauden 2021 päätteeksi Helsingborg nousi Allsvenskaniin, kun se kaatoi nousukarsinnoissa Halmstadin yhteismaalein 3–2. Karjalainen iski lisäajalla toisen osaottelun ratkaisumaalin.

Kesäkuussa 2022 Karjalainen purki sopimuksensa Helsingborgin kanssa ja siirtyi takaisin Veikkausliigaan AC Oulun riveihin.

Maajoukkue 
Nuorten maajoukkueissa U20- ja U21-ikäluokissa Karjalainen pelasi vuosina 2016–2017. Ensiesiintymisensä A-maajoukkueessa Karjalainen teki ystävyysottelussa Romaniaa vastaan 5. kesäkuuta 2018. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Karjalainen teki neljää päivää myöhemmin Valko-Venäjän verkkoon. Suomen ensimmäisen arvokisapaikan varmistaneissa vuoden 2020 EM-kilpailujen karsinnoissa Karjalainen pelasi kolmessa ottelussa. EM-kisat kuitenkin jäivät Karjalaiselta väliin kaulan verisuonen repeämän vuoksi.

Muuta 
Rasmus Karjalaisen isoisä on Oulun kunnallispolitiikassa ja kansanedustajana toiminut Tapio Karjalainen.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Karjalainen soccerpunterin sivuilla
 Karjalainen sinitähtien sivustolla

Suomalaiset jalkapalloilijat
Jalkapallon Suomen mestarit
Vuonna 1996 syntyneet
Elävät henkilöt
Line

Line tarkoittaa seuraavia:

Tietotekniikka 
 Line, pikaviestisovellus

Yritykset 
 Line, japanilainen yritys
 Line skis, yhdysvaltalainen suksiyritys

Musiikki 
 Line, Latvian vuoden 2017 Eurovision-laulukilpailun edustuskappale

Henkilöt 
 Line Jahr, norjalainen mäkihyppääjä
 Line Jensen, tanskalainen jalkapalloilija
 Line Korsgaard Andersen, tanskalainen animaattori
 Line Marsa, ranskalainen laulaja
 Line Renaud, ranskalainen näyttelijä ja laulaja
 Line Røddik, tanskalainen jalkapalloilija
Samsung Galaxy A5 (2017)

Samsung Galaxy A5 (2017) on Samsung Electronicsin tammikuussa 2017 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow" -käyttöjärjestelmä, joka on päivitettävissä Android 8.0 "Oreo" -versioon.

Tekniset tiedot

Muotoilu
Samsung Galaxy A5 (2017) -älypuhelimessa on 5,2-tuumainen näyttö Full HD-resoluutiolla. Laite on vain 7,9 mm ohut.

Fyysiset osat
Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Octa 7880-prosessori. Laitteessa on 3 Gigatavua RAM-muistia ja 32 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 256 Gigatavun microSD-kortilla.

Kamerat ja multimedia
Laitteessa on 16 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus  on myös 16 Megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.

Ohjelmisto 
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 6.0 (Marshmallow).

Myöhemmin laitteeseen on tullut päivitys Android 7.0 (Nougat) -versioon.

Sen jälkeen laitteeseen on tullut vielä päivitys Android 8.0 (Oreo) -versioon.

Lisäominaisuudet 
Laite on veden- ja pölynkestävä, IP68-sertifioitu.

Lähteet 
 PhoneArena: Samsung Galaxy A5 (2017)

Galaxy A5 (2017)
Android-pohjaiset laitteet
Vuoden 2017 matkapuhelimet
Kosketusnäytölliset älypuhelimet
Samsung Galaxy A7 (2016)

Samsung Galaxy A7 (2016) on Samsung Electronicsin joulukuussa 2015 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 5.1 "Lollipop" -käyttöjärjestelmä.

Tekniset tiedot

Muotoilu
Samsung Galaxy A7 (2016) -älypuhelimessa on 5,5-tuumainen näyttö Full HD-resoluutiolla. Laite on vain 7,3 mm ohut.

Fyysiset osat
Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Octa 7580-prosessori. Laitteessa on 3 Gigatavua RAM-muistia ja 16 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 128 Gigatavun microSD-kortilla.

Kamerat ja multimedia
Laitteessa on 13 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus  on puolestaan 5 Megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.

Ohjelmisto 
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 5.1 "Marshmallow".

Myöhemmin laitteeseen on tullut päivitys Android 7.0 "Nougat" -versioon.

Lähteet 
https://www.phonearena.com/phones/Samsung-Galaxy-A7-2016_id9812

Galaxy A7 (2016)
Android-pohjaiset laitteet
Vuoden 2015 matkapuhelimet
Kosketusnäytölliset älypuhelimet
Samsung Galaxy A7 (2017)

Samsung Galaxy A7 (2017) on Samsung Electronicsin tammikuussa 2017 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow" -käyttöjärjestelmä, joka on päivitettävissä Android 8.0 "Oreo" -versioon.

Tekniset tiedot

Muotoilu
Samsung Galaxy A7 (2017) -älypuhelimessa on 5,7-tuumainen näyttö Full HD-resoluutiolla. Laite on vain 7,9 mm ohut.

Fyysiset osat
Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Octa 7880-prosessori. Laitteessa on 3 Gigatavua RAM-muistia ja 32 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 256 Gigatavun microSD-kortilla.

Kamerat ja multimedia
Laitteessa on 16 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus  on myös 16 Megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.

Ohjelmisto 
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow".

Myöhemmin laitteeseen on tullut päivitys Android 7.0 "Nougat" -versioon.

Sen jälkeen laitteeseen on tullut vielä päivitys Android 8.0 "Oreo" -versioon.

Lisäominaisuudet 
Laite on veden- ja pölynkestävä, IP 68 -sertifioitu.

Lähteet 
https://www.phonearena.com/phones/Samsung-Galaxy-A7-2017_id10299

Galaxy A7 (2017)
Android-pohjaiset laitteet
Vuoden 2017 matkapuhelimet
Kosketusnäytölliset älypuhelimet
Benedikte (Tanskan prinsessa)

Prinsessa Benedikte (Benedikte Astrid Ingeborg Ingrid) s. 29. huhtikuuta 1944 Amalienborgin linna, Kööpenhamina, on Tanskan ja Sayn-Wittgenstein-Berleburgin prinsessa ja kuningatar Margareeta II:n sekä Kreikan kuningatar Anne-Marien sisar. Hän on Tanskan kuninkaan Fredrik IX:n ja kuningatar Ingridin kolmesta tyttärestä keskimmäinen.

Hän oli sisaruksista eniten julkisuudessa.  Lehdistö kutsui häntä aikoinaan nimikkeellä ratsastajaprinsessa.

Hän meni naimisiin 3. helmikuuta 1968 Christiansborgin linnankappelissa Kööpenhaminassa Prinssi Richard zu Sayn-Wittgenstein-Berleburgin (1934-2017) kanssa. Heillä on kolme lasta:
 Prinssi Gustav zu Sayn-Wittgenstein-Berleburg, s. 12. tammikuuta 1969
 Prinsessa Alexandra zu Sayn-Wittgenstein-Berleburg, kreivitär von Pfeil und Klein-Ellguth, s. 20. marraskuuta 1970
 Prinsessa Nathalie zu Sayn-Wittgenstein-Berleburg, s. 2. toukokuuta 1975

Lähteet

Tanskan kuninkaalliset
Prinsessat
Vuonna 1944 syntyneet
Elävät henkilöt