Kuuma linja

Kuuma linja eli pikayhteys on puhelin- tai tietoliikennelinja, joka on varattu vain yhtä yhteyttä varten. Esimerkiksi puhelinlinjassa yhteys muodostuu pelkällä luurin nostamisella ilman numeron valintaa. Kuumaa linjaa käytetään etenkin hälytystarkoituksiin.

Washingtonin ja Moskovan välinen kuuma linja

Kuuluisin kuuma linja avattiin 20. kesäkuuta 1963 Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton johtajien välille kylmän sodan aikana. Linja kulki kaapelia pitkin reitillä Moskova–Helsinki–Tukholma–Kööpenhamina–Lontoo–Washington.

Elokuvissa esitettiin usein, että kuuman linjan kummassakin päässä olisi ollut punaisen värinen puhelin, vaikka todellisuudessa kyseessä ei ollut lainkaan puhelinyhteys. Kuuma linja oli kaukokirjoitinyhteys eli teleksi. Katsottiin, että puhelimitse tapahtuvassa yhteydenpidossa on liiaksi väärinkäsityksen vaaraa, ja toisaalta puhelinten suojaus salakuuntelulta oli kehittymätöntä. Kuuman linjan toiminta tarkistettiin kerran tunnissa testiviesteillä.

Kuuma linja perustettiin, kun Yhdysvaltojen presidentin John F. Kennedyn ja Neuvostoliiton Nikita Hruštšovin välinen yhteydenpito Kuuban ohjuskriisin aikana vuonna 1962 oli ollut vaarallisen hidasta. Kuumaa linjaa käytettiin ensimmäisen kerran 1967 kuuden päivän sodan aikana.

Suomessa 
Linjavaurioiden välttämiseksi kaapeleita oli useita. Suomen alueella kulki ainakin kaksi reittiä. Yhteys tuli Ruotsista merikaapelina Turkuun ja joidenkin lähteiden mukaan yhteys olisi kulkenut Pääskyvuoren linkkitornin ja lähellä Tukholmaa sijaitsevan Kaknäsin linkkitorniin kautta niiden valmistuttua. 

Ensimmäinen Suomessa kulkenut yhteys kulki Turusta Suomusjärven, Lohjan, Vihdin, Espoon ja Helsingin kautta Tallinnaan ja sieltä edelleen Moskovaan, Helsingin solmupiste sijaitsi Postitalon kolmannen kerroksen puhelinkonttorissa.
Toinen Suomen kautta kulkenut reitti kulki Turusta Tammelan, Forssan, Hämeenlinnan, Lahden, Kouvolan ja Lappeenrannan ja Leningradin kautta Moskovaan. 
Kaapeliyhteyksien lisäksi oli radioyhteyteen perustunut varalinja, joka kulki Marokon Tangerin kautta. 

Vaikka kaapeleiden reitit eivät varsinaisesti olleet julkisia, niistä kertoivat maastossa punaiseksi maalatut Posti- ja lennätinlaitoksen merkillä varustetut tolpat, joista moni on edelleen olemassa. Lisäksi reitillä on vahvarakenteisia vahvistinasemia ja kevyempiä huoltokoppeja ilmeisesti aina kaapelikelan vaihdon kohdalla. Suomessa nämä maakaapelit välittivät myös normaalia puhelinliikennettä.

Reitin kulkua on arvioitu sen katkeamista koskevien uutisten perusteella. Katkeamisia sattui Suomessa usein esimerkiksi maankaivutöiden yhteydessä. Katkeamisia tapahtui myös ulkomailla, esimerkiksi Tanskassa neuvostoliittolainen alus katkaisi kaapelin vetäessään hiekkasärkälle ajautunutta alusta irti.

Linja toimi Suomen kautta vuoteen 1978, jolloin kaapeli- ja radioyhteyteen perustunut varalinja korvattiin kahdella satelliittiyhteydellä. Alkuperäinen Suomen kautta kulkenut kaapeliyhteys oli vielä tämän jälkeen vuoteen 1988 varayhteytenä. Silloin Neuvostoliitto suostui Yhdysvaltojen jo aiemmin toivomaan teleksiyhteyden lopettamiseen, ja tilalle tulivat telefaksit. Vuodesta 2008 kuuma linja on toiminut sähköpostiyhteytenä suojatussa verkossa.
 
{
"type": "FeatureCollection",
"features": [

{
"type": "Feature",
"properties": {"stroke": "#922b21","stroke-width": 7},
"geometry": {
 "type": "LineString",
 "coordinates": [
[24.9375, 60.170833],
[24.466667, 61],
[23.622222, 60.813889],
[22.266667, 60.451389]
 ]
 }
},
{
"type": "Feature",
"properties": {"stroke": "#ec7063","stroke-width": 2},
"geometry": {
 "type": "LineString",
 "coordinates": [
[24.9375, 60.170833],
[24.466667, 61],
[25.655556, 60.980556],
[28.183333, 61.066667],
[30.308611, 59.9375] 
 ]
 }
 },
{
"type": "Feature",
"properties": {"stroke": "#ff0000","stroke-width": 4},
"geometry": {
 "type": "LineString",
 "coordinates": [
 [24.9375, 60.170833], 
 [24.655556, 60.205556],
 [24.319444, 60.416667],
 [24.066667, 60.25],
 [23.590278, 60.379167],
 [22.266667, 60.451389]
 ]
 }
 }
 ]
}

Käytössä
Kuuden päivän sota 1967
Intian ja Pakistanin välinen sota 1971
Jom kippur -sota 1973
Turkin hyökkäys Kyprokselle 1974
Neuvostoliiton Afganistanin-miehitys 1979

Lähteet

Aiheesta muualla
Jarmo Huuhtanen, Kylmän sodan kuumaa linjaa supervaltojen välillä ohjattiin Helsingin Postitalosta  4.10.2015 Hs.fi (jatkojuttu)

Kylmän sodan käsitteet
Tietoliikenteen historia