Sukupuolten tasa-arvon paradoksi

Sukupuolten tasa-arvon paradoksi on kiistanalainen tutkimustulos, jonka mukaan sukupuolten tasa-arvoa edistävissä maissa on yleensä epätasaisempi sukupuolijakauma tieteen, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla ("STEM"). Ehkä tunnetuin termiä käyttänyt tutkimus on kiistanalaiseksi todettu Gijsbert Stoetin ja David C. Gearyn tutkimus  Joukko Harvardin tutkijoita eivät kuitenkaan pystyneet luomaan uudelleen tutkimuksessa raportoituja tietoja, ja joulukuussa 2019 Stoetin ja Gearyn alkuperäiseen julkaisuun tehtiin akateemisella mittapuulla merkittävä korjaus. Stoet ja Geary pitävät alkuperäistä löytämäänsä korrelaatiota yhä (vuonna 2020) validina metodologiaa koskevasta keskustelusta huolimatta. Alkuperäinen julkaisu sai aikanaan paljon huomiota yleisessä mediassa, mutta tutkimuksen tulosten kyseenalaistaminen ja korjaukset eivät ole saavuttaneet samanlaista mediahuomiota ja alkuperäisen artikkelin pohjalta kirjoitettuja nettiuutisia jaetaan yhä. Osa alkuperäisestä tutkimustuloksesta uutisoineita tahoja on kumminkin julkaissut korjauksen uutiseen tai poistaneet alkuperäisen uutisen.

Yleistä
Stoetin ja Gearyn tutkimuksen mukaan Pohjoismaissa, jotka ovat ottaneet käyttöön hallitusten tasa-arvotason kiintiöt yrityksissä, tulokset ovat edelleen melko epätasaisia, varsinkin yritysten ylimmässä johdossa.   Yksi tämän paradoksin syystä johtuva hypoteesi olisi se, että sukupuolten tasa-arvoisemmissa maissa kaikkien sukupuolten ihmiset voivat vapaammin ilmaista itseään yksilöinä uravalinnoissaan sen sijaan, että valitsisivat uran ulkopuolisten vaikutusten perusteella. Tämä viittaisi siihen, että sukupuolten välillä olisi luontaisia persoonallisuuseroja.    

Stoetin ja Gearyn tutkimus perustuu heidän hypoteesiinsa, että kun yhteiskunnasta tulee rikkaampi ja sukupuolten tasa-arvo lisääntyy, sukupuolten erot kasvavat. Tällöin naiset entistä harvemmin suorittaisivat tutkinnon luonnontieteessä, tekniikassa tai matematiikassa (STEM). Muuallakin maailmassa naiset ovat aliedustettuja STEM:ssä. Tutkimus myös löysi lähes kaikkialla maailmassa nuorista naisista samat akateemiset vahvuudet ja heikkoudet miehiin nähden, ja nämä erot vaikuttavat naisten STEM-suorituksia vastaan. Biotieteissä naiset ovat hyvin edustettuina, epäorgaanisissa luonnontieteissä heikosti, kuten fysiikassa ja tietotekniikassa.

Kritiikki 
Tutkimustulos nosti heti keskustelua akateemisella kentällä. Kun selvisi, että joukko Harvardin tutkijoita eivät pystyneet luomaan uudelleen tutkimuksessa raportoituja tietoja, alkuperäisen tutkimuksen julkaissut Psychological Science -lehti suoritti sisäisen tutkinnan aiheesta ja alkuperäiseen tutkimusartikkeliin tehtiin akateemisella tasolla mittava jälkikorjaus. Korjauksessa hahmoteltiin, että kirjoittajat olivat luoneet aiemmin julkistamattoman ja validoimattoman menetelmän naisten ja miesten "taipumuksen" mittaamiseen korkeamman asteen saavuttamiseksi STEM-aloilla. Joukko muita tutkijoita eivät kuitenkaan pystyneet luomaan kaikkia esitettyjä tuloksia edes tällä uudella menetelmällä. Ristiriidan löytäneiden tutkijoiden jatkopaperi myös löysi Stoetin ja Gearyn hypoteesissa käsitteellisiä ja empiirisiä ongelmia sukupuolten tasa-arvon paradoksiin. Vastatutkimus myös korosti, ettei voitu löytää että naiset eivät olisi kiinnostuneita tai pystyviä toimiakseen STEM-alalla tai että hyvinvointivaltiolla olisi asiaan merkitystä. Helmikuussa 2020 Stoet ja Geary antoivat vastauksen Psychological Science -lehden kommenttina ja yhä väittivät, että lähestymistavastaan ​​huolimatta heidän löytämänsä yleinen korrelaatio pysyi samana ja toistivat olettamansa, jonka mukaan "miehet ovat todennäköisempiä kuin naiset pääsemään STEM-alalle endogeenisen kiinnostuksen vuoksi ", toivoen, että tulevat tutkimukset "auttaisivat vahvistamaan tai hylkäämään tällaisen teoreettisen selityksen". Keskustelu aiheesta jatkuu akateemisella kentällä ja se on innoittanut uusia tutkijoita aiheen pariin. Näissä tutkimussa esille on noussut, että naiset ovat kiinnostuneita STEM-aloista, mutta kohtaavat miehiä enemmän haasteita suunnatessaan ja pysyäkseen alalla

Katso myös

 Tieteentutkimus
 Tiedekritiikki

Lähteet

Aiheesta muualla 
 "Sukupuolten tasa-arvon paradoksi" - BBC: n kattavuus Newsnightissa
 https://www.theatlantic.com/science/archive/2018/02/the-more-gender-equality-the-fewer-women-in-stem/553592/

Sukupuolten tasa-arvo
Sivut, joissa on tarkistamattomia käännöksiä