Helsingin suurmoskeijahanke

Helsingin suurmoskeija oli vuosina 2016–2017 vireillä ollut hanke suuren moskeijan rakentamiseksi Helsinkiin.  

Hankkeesta oli määrä käynnistää kansainvälinen arkkitehtuurikilpailu aikaisintaan kevätkesällä 2018. Kaupungin virkamiehet hyväksyivät hankkeen, mutta kaupunkiympäristölautakunta ei puoltanut sitä. Tämän kielteisen päätöksen jälkeen joulukuussa 2017 hakijat vetivät tonttivarauksensa pois.

Rahoitus ja suunnittelu 
Tavoitteena suunnittelussa oli, että moskeija tulisi keskeiselle paikalle. Sen paikaksi suunniteltiin Hanasaarta Sörnäisten rantatien varressa. Lähellä sijaitseva Hanasaaren voimalaitos suljetaan 2020-luvun alussa.

Hankkeen kustannusarvioksi esitettiin 110–140 miljoonaa euroa, josta suurin osa olisi saatu Persianlahden maista. Varainhankinnan järjestäjäksi ilmaantui Bahrain, joka olisi koordinoinut rahoitusta ja rahoittanut moskeijan Imaamien koulutusta. Rahoitus olisi tiettävästi tullut Saudi-Arabiasta ja islamin konservatiivisinta tulkintaa wahhabismia edustavilta arabiliikemiehiltä. Ulkomainen rahoitus herätti kysymyksiä julkisessa keskustelussa, sillä rahoituksen pelättiin tuovan mukanaan Suomeen radikaalia islamilaista ajattelua. Joulukuuhun 2017 mennessä Bahrainista oli lähetetty moskeijan suunnitteluun lähes puoli miljoonaa euroa. Helsingin kaupunki katsoi tarvitsevansa apua rahoituksen seuraamiseksi.

Hankkeen tiedottaja Pia Jardi kertoi suunnitellun moskeijan kooksi noin 3 000 neliömetriä, jonka lisäksi siihen olisi liittynyt 15 000 neliömetrin monitoimikeskus, joka olisi sisältänyt muun muassa kulttuuri-, liikunta-, sosiaali- ja koulutustiloja. Jardi arveli, että moskeijaan tulisi varmaankin miehille ja naisille erilliset tilat. Pidettiin myös mahdollisena, että moskeijan minareeteista tultaisiin antamaan rukouskutsuja. Jardi kiisti, että moskeijasta voisi tulla radikaalin islamismin keskus, jossa levitetäisiin ääri-islamistista ajattelua.

Hanketta markkinoitiin  2016 väitteellä, että suurmoskeija olisi sekä sunnien että shiiojen rukouskäytössä. Myöhemmin todettiin, että kyseessä oli sunnimoskeija, minne kuitenkin myös shiiat toivotettiin tervetulleiksi. Sunnit ja shiiat eivät kuitenkaan rukoile yhdessä. Shiiojen huolenaiheena oli moskeijahankkeen rahoitus ja se, että Arabian niemimaan äärikonservatiiviset tahot saisivat rahoituksen myötä yhä enemmän vaikutusvaltaa suomalaisessa muslimiväestössä.

Hanketta ajettaessa korostettiin, että muslimeilta puuttui Helsingissä "varsinainen moskeija", joita Suomessa oli vain yksi Järvenpäässä. Myös Euroopan neuvoston rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio ECRI  saatiin mukaan vaatimaan "varsinaista moskeijaa" Suomen muslimeille. Todellisuudessa muslimit kutsuvat moskeijoiksi myös muita rukoushuoneita kuin islaminuskon kapeasti määrittelemiä "varsinaisia moskeijoita", joissa ei saa olla esimerkiksi toimistotiloja tai luokkahuoneita.

Suurmoskeijahankkeen näkyvimpiä ja voimakkaimpia kriitikoita oli toimittaja, Yleisradion pitkäaikainen Rooman-kirjeenvaihtaja Liisa Liimatainen. Hänen mielestään tontin myöntäminen Bahrainin tukemalle moskeijalle ei voinut olla neutraali päätös eikä siten olisi edistänyt uskontojen sisäistä ja niiden välistä vuoropuhelua Suomessa. Bahrainia oli laajalti syytetty maan sunnalaisen eliitin harjoittamasta shiiaenemmistön ihmisoikeuksien polkemisesta. Liimatainen pelkäsi suurmoskeijan levittävän Suomeen islamin eri suuntausten välisiä vihamielisyyksiä. Suomessa asuneet shiiamuslimit ja kurdit ilmaisivat huolensa Bahrainin kytköksistä Saudi-Arabiaan, minkä he pelkäsivät ruokkivan ääri-islamilaista salafismia Suomessa.

Taustalla toimivat järjestöt 
Hanketta vetämään perustettiin 16. joulukuuta 2016 Oasis-säätiö. Säätiön hallituksessa ovat entinen suurlähettiläs Ilari Rantakari, Abdessalam Jardi, Nuoret Muslimit ry:n puheenjohtaja Muttaqi Khan, Suomen islamilaisen yhdyskunnan imaami Anas Hajjar ja entinen puheenjohtaja Mohammed Hussein Omer sekä Pia Aiyad. Säätiöön kuuluvat kirkkohallituksen rahoittama Kulttuuri- ja uskontofoorumi Fokus eli entinen Kristillinen kulttuuriliitto, Suomen Muslimiliitto ry ja Suomen Musliminaiset ry. Hanketta tukee Suomi–Bahrain-ystävyysseura. Lisäksi suunnitteluun osallistui Helsingin Diakonissalaitos. Heinäkuussa 2015 tiedotusvälineet uutisoivat kirkkohallituksen roolista suurmoskeijahankkeessa. Uutisointia seuranneina päivinä kirkosta eroaminen eroakirkosta.fi-sivuston kautta kaksinkertaistui.

Fokus ry:n puheenjohtaja, entinen suurlähettiläs Ilari Rantakari on myös Suomi–Bahrain-ystävyysseuran perustaja ja puheenjohtaja. Suomen Muslimiliitto -yhdistykseen kuuluu viisi jäsenjärjestöä. Yksi niistä on Suomen Musliminaiset ry. Pia Jardi toimii kummankin yhdistyksen hallituksen jäsenenä. Jardi on myös Suomi–Bahrain-ystävyysseuran perustajajäsen. Helsingin suurmoskeijahankkeen taustalla on myös nähty yhteyksiä Muslimiveljeskuntaan.

Euroopan neuvoston rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio ECRI oli Suomea koskevassa raportissaan 2013 vaatinut, että Helsingin seudulle rakennetaan maahanmuuttajataustaisille muslimeille "varsinainen moskeija". ECRI kannusti Suomen viranomaisia vuoropuheluun maahanmuuttajataustaisten muslimien kanssa moskeijan rakentamiseksi ja suositti, että asia ratkaistaan niin pian kuin mahdollista.

Hankkeen kaatuminen 

Helsingin kaupunkiympäristölautakunta ei puoltanut joulukuussa 2017 suunnitteluvarausta moskeijalle ja monitoimikeskukselle. Lautakunta perusteli yksimielistä päätöstä muun muassa sillä, että rahoituksen alkuperässä oli liian paljon avoimia kysymyksiä. Lautakunnan varapuheenjohtajan mukaan lautakunnan kielteisellä päätöksellä oli olennainen vaikutus myös kaupunginhallituksen oletettuun tulevaan päätökseen moskeijahankkeen etenemisestä. 14. joulukuuta 2017 Suomen Muslimiliitto, Suomen Musliminaiset ja Uskonto- ja kulttuurifoorumi Fokus ilmoittivat vetäneensä tontinvaraushakemuksensa pois. He sanoivat aikovansa tutustua kaupunginympäristölautakunnan päätöksen perusteluihin ja harkitsevansa tontinvarausta myöhemmin. 

Pia Jardi kertoi, ettei taustaryhmä ollut luopumassa hankkeesta vaan hakemus vedettiin pois siksi, että lautakunnan päätöksen jälkeen sen käsittely olisi tuntunut turhalta ja ajan tuhlaukselta. Jardin mukaan oli hyvin mahdollista ja luultavaa, että taustaryhmä jättäisi jossain muodossa uuden hakemuksen Helsingissä. Hankkeen ajajat olivat kertoneet julkisuuteen, että he voivat harkita suurmoskeijan rakennuspaikaksi myös Espoota tai Vantaata. Vantaan kaupunginhallituksen puheenjohtaja, kokoomuksen kansanedustaja Sari Multala kertoi kuitenkin: ”En usko, että näillä edellytyksillä hankkeella olisi Vantaallakaan edellytyksiä toteutua”. Järvenpään kaupunginvaltuuston puheenjohtaja, SDP:n Eemeli Peltonen, ei uskonut että hankkeeseen olisi kunnassa kiinnostusta tai kaavallista valmiutta.

Lähteet

Viitteet 

 
Helsingin toteutumattomat rakennussuunnitelmat
Islam Helsingissä