joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Musiikkivuosi 1979

Musiikkivuosi 1979 käsittelee vuoden 1979 tärkeitä musiikkitapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

Suomalainen konserttimusiikki
Suomalaisilla sinfoniaorkestereilla oli yhteensä 1 255 esiintymistä ja niissä oli 601 361 kuulijaa. Pianisti Olli Mustonen esitti 12-vuotiaana oman pianokonserttonsa. Asiaan vaikutti sekin, että lapsen käsi on liian pieni Mustosen lempisäveltäjien Beethovenin ja Ravelin pianokonserttojen soittamiseen. Säveltäjä Kalevi Ahon ooppera Avain kantaesitettiin syyskuussa. Aulis Sallisen oopperoista Punainen viiva tuli ohjelmistoon Göteborgissa ja Ratsumies Kielissä.

Tapahtumia 
 Yhdysvaltalainen uuden aallon / post-punkin yhtye Romeo Void perustettiin.
 Maukka Perusjätkän "Säpinää"

Julkaisuja 
 AC/DC-yhtyeen albumi Highway to Hell julkaistiin
 Lizzy Mercier Descloux’n esikoisalbumi Press Color julkaistiin
 Dire Straits -yhtyeen albumi Communiqué julkaistiin
 Joy Division -yhtyeen albumi Unknown Pleasures julkaistiin
 Stiff Little Fingers -yhtyeen esikoisalbumi Inflammable Material julkaistiin
 Tubeway Army -yhtyeen albumi Replicas julkaistiin

Kilpailuja 
 Eurovision laulukilpailu 1979

Lähteet

Aiheesta muualla 

Musiikkivuodet
Vuoden 1979 musiikki
Luettelo Sierra Leonen kansallismonumenteista

Tämä on luettelo Sierra Leonen kansallismonumenteista. Listaan on valittu 18 kohdetta, joista suurin osa valittiin jo Sierra Leonen siirtomaakaudella. Alle olevassa listauksessa on lueteltu 16 vielä olemassaolevaa kansallismonumentiksi valittua kohdetta. Kaksi Freetownissa ollutta kohdetta on sittemmin tuhoutunut.

Lähteet 

Sierra Leonen historia
Sierraleonelainen kulttuuri
Kulttuuriperintö
Kansallismonumentit
Kuluttajavirasto (Ruotsi)

Kuluttajavirasto () on Ruotsissa toimiva valtiollinen kuluttajaneuvontaan erikoistunut hallintoviranomainen. Sen toiminnasta vastaa finanssiministeriö.

Vastuualueet 
Kuluttaja-asioista vastaavana hallintoviranomaisena Kuluttajaviraston tehtäviin kuuluu valvoa kuluttajan oikeuksia tukevien sääntöjen noudattamista sekä sitä, että kuluttajilla on mahdollisuus saada heille kuuluvaa tietoa. Se toimii myös muita viranomaisia konsultoivana viranomaisena kuluttajakysymyksissä.

Musta lista 
Kuluttajaviraston tiedotusosasto julkisti verkossa listan yrityksistä, joiden toiminnasta kuluttajat ovat jättäneet eniten valituksia. Karlstadin hallinto-oikeuden alustavan, ja listan tuomitsevan päätöksen perusteella virasto poisti listan verkosta.

Organisaatio 
Kuluttajaviraston ylin virkamies on titteliltään pääjohtaja. Viranomaisen toimintaa valvoo sisäisesti valvontaneuvosto. Pääjohtaja on myös Ruotsin kuluttaja-asiamies (konsumentombudsman, KO).

Kuluttajan Eurooppa () on Kuluttajaviraston alla toimiva erillinen yksikkö, jonka toimintaa rahoittaa Euroopan komissio. Kuluttajavirasto kuuluu Eurooppalaisen kuluttajakeskuksen verkostoon.

Viraston päätoimitilat sijaitsevat Karlstadissa, ja se työllistää noin 135 ihmistä. Karlstadissa pääkonttorin osoite on Tage Erlandergatan 8A, jossa sijaitsee myös Karlstad Congress Culture Centre.

Pääjohtajat 
 1973–1976: Lars Ag
 1976–1983: Sven Heurgren
 1983–1988: Laila Freivalds
 1989–2000: Axel Edling
 2000–2006: Karin Lindell
 2006–2007: Håkan Sandesjö
 2007–2016: Gunnar Larsson
 2016: Cecilia Tisell

Katso myös 
 Kuluttajansuojalaki

Lähteet

Kirjallisuus 
 Sveriges statskalender () vuosilta 1973, 1978, 1981, 1985, 1997, 2001, 2005 ja 2009

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Konsumentverketin sivusto 

Kuluttajansuoja
Ruotsin valtion virastot
Voltron – Universumin soturi

Voltron – Universumin soturi () on yhdysvaltalainen animaatiosarja, jonka ensimmäinen kausi julkaistiin suoratoistopalvelu Netflixissä 16. kesäkuuta 2016. Sen on tuottanut DreamWorks Animation ja World Events Production. Eteläkorealainen animaatiostudio Mir on sarjan animaation takana. Voltron: Universumin soturi on uusi versio vuosina 1984-85 esitetystä animesarjasta Voltron: Defender of the Universe. 

Sarja seuraa Voltron-nimistä robottia ja sitä ohjaavia paladiinejä, jotka yrittävät kaataa pahan Galra-valtakunnan.

Tuotantokaudet

Ääninäyttelijät

Lähteet 

Animevaikutteiset animaatiosarjat
2010-luvun televisiosarjat
Yhdysvaltalaiset televisiosarjat
Netflix-alkuperäissarjat
Kaarle Knuutinpoika Bonde lähdössä Viipurin linnasta Tukholmaan kuninkaanvaaliin 1448

Kaarle Knuutinpoika Bonde lähdössä Viipurin linnasta Tukholmaan kuninkaanvaaliin 1448 () on Suomessa asuneen ruotsalaissyntyisen taidemaalarin Severin Falkmanin vuonna 1886 valmistunut historiamaalaus. Se on Falkmanin tunnetuin työ.

Maalaus esittää pääosaa Suomesta hallinneen Kaarle Knuutinpoika Bonden värikästä saattuetta lähdössä Viipurin linnasta vuonna 1448. Kaarle Knuutinpoika on itse keskellä valkoisella hevosella ratsastava vaaleatukkainen ja haarniskoitu mies. Maalauksen aihe perustuu tositapahtumiin, sillä Kaarle Knuutinpojan saattueessa on kerrottu olleen mukana 800 miestä. Hänet myös valittiin Ruotsin kuninkaaksi. Maalauksen asettelusta ilmenee Falkmanin erikoistuminen historiallisten näyttämökuvaelmien suunnitteluun.

Falkman työskenteli maalauksen parissa useita vuosia ja teki huolellisen taustatutkimuksen. Ensimmäiset luonnokset aiheesta ovat jo 1870-luvun lopulta, mutta maalaus valmistui vasta vuonna 1886. Helsingissä asunut Falkman oli 1880-luvulla innostunut karelianismista ja perehtynyt sen jälkeen Itä-Suomeen.

Maalaus ostettiin jo valmistumisvuonnaan Ateneumin taidemuseon kokoelmiin. Se on nykyään sijoitettu Presidentinlinnan keltaiseen saliin.

Lähteet

Suomalaiset maalaukset
Historiamaalaukset
Viipurin historia
SVT Uutiset

SVT Uutiset on ruotsinsuomalainen, pääosin suomenkielinen uutisohjelma. Ruotsin yleisradioyhtiö SVT:n tuottama ohjelma lähetetään arkipäivisin 17.45–18.00 SVT2-kanavalla; kesäisin lähetysaika on hieman lyhyempi päättyen viisi minuuttia aiemmin. Ensimmäinen kerran SVT esitti suomenkielisiä uutisia 22. elokuuta 1988, jolloin lähetys kesti viisi minuuttia. Lähetysaikaa pidennettiin 15 minuuttiin 24. elokuuta 2009 alkaen.

Esityskieli on suomi, mutta suomenkielinen sisältö tekstitetään ruotsiksi; vastaavasti esimerkiksi ruotsinkieliset haastattelut tekstitetään suomeksi. Muunkielinen sisältö tekstitetään kummallekin kielelle siten, että suomenkielinen teksti esitetään ylä- ja ruotsinkielinen alarivillä.

SVT Uutisten toimituksessa Tukholman TV-talossa työskentelee kymmenen vakituista journalistia.

Katso myös 
 Ruotsin Suomalainen
 Liekki
 Sisuradio

Lähteet

Aiheesta muualla 
 SVT Uutiset
 SVT Uutiset SVT Play -suoratoistopalvelussa

Uutisohjelmat
Ruotsalaiset televisio-ohjelmat
Ruotsinsuomalaiset
SVT:n televisio-ohjelmat
American Le Mans Series -kausi 2007

American Le Mans Series -kausi 2007 oli yhdeksäs American Le Mans Series -kausi.

GT2-luokan mestaruuden voittivat Mika Salo ja Jaime Melo ajaessaan Risi Competizione -tallissa.

Lähteet

Aiheesta muualla
 American Le Mans Series -sarjan kotisivut

American Le Mans Series -kaudet
Vuoden 2007 moottoriurheilu
Hervannan seurakunta- ja vapaa-aikakeskus

Hervannan seurakunta- ja vapaa-aikakeskus on arkkitehtien Raili ja Reima Pietilän suunnittelema rakennus, joka sijaitsee Tampereella Hervannan kaupunginosassa. Se koostuu kahdesta osasta: Hervannan vapaa-aikakeskuksesta sekä Hervannan kirkosta ja seurakuntatiloista. Molemmat puolet valmistuivat syksyllä 1979, jolloin Tampereen kaupunki vietti 200-vuotisjuhliaan.

Vapaa-aikakeskuksessa on palloiluhalli, jossa voi järjestää urheilukilpailuja ja erilaisia tapahtumia. Katsomoon mahtuu lähes viisisataa ihmistä. Rakennuksessa on myös kaksi kuntosalia sekä muita liikuntasaleja. Lisäksi siellä on kokous- ja koulutustiloja sekä harrastustilat, jotka soveltuvat kutomiseen ja savitöiden tekemiseen.

Arkkitehtuuri

Rakennus edustaa maanläheistä arkkitehtuuria. Punatiilisessä julkisivussa on kaartuvia muotoja, pyöristettyjä kulmia ja epäsäännöllisiä ikkunoita. Luonto on olennainen osa talon tunnelmaa, sillä sisältä avautuu näkymiä viereisen Ahvenisjärven pintaan, puiden latvoihin ja pilviin. Reima Pietilä on sanonut ikkunoiden kertovan siitä, että rakennus pyrkii olemaan osa Ahvenisjärven puistoa. Varsinkin seurakuntakeskuksen ulko- ja sisäpinnoilla on käytetty myös vihreää ja sinistä väriä.

Seurakunta- ja vapaa-aikakeskuksen läheisyydessä sijaitsee Pietilöiden suunnittelema liikekeskus (1979) ja toimintakeskus (1989). Nämä kolme rakennuskokonaisuutta muodostavat yhdessä niin sanotun Hervannan keskusakselin, jonka Museovirasto on nimennyt valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.

Lähteet

Seurakunta- ja vapaa-aikakeskus
Tampereen urheiluhallit
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon rakennukset
Ammunnan Suomen-mestaruuskilpailut 1911

Ammunnan Suomen-mestaruudesta kilpailtiin viidennen kerran Jyväskylässä 28. toukokuuta 1911. Ensimmäisen kerran ratkaistiin Suomen mestaruus liikkuvaan tauluun 50 metrin matkalta, johon kilpailuun osallistui 19 ampujaa. lisäksi mestaruus ratkaistiin perinteiseltä 300 metrin matkalta ammutulla kilpailulla, jossa ammuttiin 20 lakausta pystystä, polvelta ja makuulta. Vuosien 1909 ja 1910 mestari Heikki Huttunen ei ollut puolustamassa mestaruuttaan. Turkulaista Suomen ampumataidon ystävät -seuraa edustanut Emil Nässling voitti mestaruuden kiinteään tauluun ammuttaessa, kilpailuun osallistui 18 ampujaa.

Vapaakivääri 3 x 20 laukausta

Liikkuva taulu 30 laukausta

Lähteet 
 30.05.1911 Keski-Suomen Sanomat no 60

Vuoden 1911 urheilu
1911
Jyväskylän urheilutapahtumat
Fiellun putous

Fiellun putous () on vesiputous Lapin maakunnassa Suomessa. Sitä ympäröi Utsjoen alueella sijaitseva Kevon luonnonpuisto. Kevojoen sivujoki laskee kanjoniin putouksena. Fiellun putouksen kokonaiskorkeus on noin 26 metriä. Fiellun putous on yksi Suomen kuuluisimmista vesiputouksista.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Fiellun putous Suomen Vesiputoukset -verkkosivustolla

Suomen vesiputoukset
Utsjoen luonto
Suomen luonnonnähtävyydet
Tenojoen vesistö
Sakari Katajamäki

Sakari Katajamäki (s. 1974) on filosofian tohtori ja toimii Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Edith – suomalaisen kirjallisuuden kriittiset editiot -yksikön päällikkönä. Hän on ollut Aleksis Kiven Seuran puheenjohtaja vuodesta 2014 ja opettaa Sibelius-Akatemiassa sävellystä.

Katajamäki on ollut muun muassa Bibliophilos-lehden päätoimittaja. Hänen Lauri Viitaa käsittelevä väitöskirjansa Kukunor. Uni ja nonsensekirjallisuuden traditio Lauri Viidan runoelmassa ilmestyi 2016 (ntamo).

Teokset
 Sakari Katajamäki & Johanna Pentikäinen (toim.): Runosta runoon : suomalaisen runon yhteyksiä länsimaiseen kirjallisuuteen antiikista nykyaikaan. Helsinki : WSOY, 2004. ISBN 951-0-28568-4.
 Sakari Katajamäki & Harri Veivo (toim.): Kirjallisuuden avantgarde ja kokeellisuus. Helsinki : Gaudeamus, 2007 ISBN 978-952-495-030-5.
 Aleksis Kivi: Nummisuutarit : komedia viidessä näytöksessä : kriittinen editio, toimittaneet Jyrki Nummi, päätoimittaja, Sakari Katajamäki, Ossi Kokko, Petri Lauerma. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2010  ISBN 978-952-222-150-6.
 Aleksis Kivi: Nummisuutarit : komedia viidessä näytöksessä : kriittinen editio, toimittaneet Jyrki Nummi, päätoimittaja, Sakari Katajamäki, Ossi Kokko, Petri Lauerma. Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, [2010] - (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia, ISSN 0355-1768 ; 1284.). ISBN 978-952-222-271-8.
 Aleksis Kivi: Kirjeet : kriittinen editio,  toimittaneet Juhani Niemi, päätoimittaja, Sakari Katajamäki, Ossi Kokko, Petri Lauerma, Jyrki Nummi. Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, [2012] - (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia, ISSN 0355-1768 ; 1386.). ISBN 978-952-222-390-6.
 Aleksis Kivi: Kullervo : näytelmä viidessä näytöksessä : kriittinen editio,  toimittaneet Jyrki Nummi, päätoimittaja, Sakari Katajamäki, Ossi Kokko, Petri Lauerma, Juhani Niemi. Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2014 - (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia, ISSN 0355-1768 ; 1397.). - (Edith - suomalaisen kirjallisuuden kriittiset editiot.). ISBN 978-952-222-526-9.
 Aleksis Kivi: Kihlaus ; Leo ja Liina ; Selman juonet : kriittinen editio, toimittaneet Pentti Paavolainen, Sakari Katajamäki, Ossi Kokko, Petri Lauerma, Juhani Niemi, Jyrki Nummi. ISBN 978-952-222-683-9.
 Kukunor : uni ja nonsensekirjallisuuden traditio Lauri Viidan runoelmassa. Väitöskirja : Helsingin yliopisto, 2016. ISBN 978-952-215-623-5.
 Lauri Viita: Ne runot, jotka jäivät : runoja kokoelmien ulkopuolelta, toimittanut Sakari Katajamäki. ISBN 978-951-0-41606-8.
 Luojan palikkaleikki : esseitä Lauri Viidasta. Olli Löytty (toim.) ; kirjoittajat: Siru Kainulainen, Sakari Katajamäki ym. Teos 2016. ISBN 978-951-851-736-1.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Sakari Katajamäki. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura
 Sakari Katajamäki. Lastenkirjallisuusinstituutti

Suomalaiset kirjallisuustieteilijät
Syntymävuosi puuttuu
Elävät henkilöt
Olafin jouluinen seikkailu

Olafin jouluinen seikkailu (Olaf’s Frozen Adventure) on marraskuussa 2017 ensi-iltansa saanut lyhyt animaatioelokuva, joka on jatkoa Disneyn animaatioelokuvalle Frozen – huurteinen seikkailu (2013). Lyhytanimaation pääosassa on lumiukko Olaf, joka alkaa etsiä Annalle ja Elsalle sopivia jouluperinteitä.

Lyhyen jouluspesiaalin pituus on 21 minuuttia ja se sisältää neljä uutta laulua. Se sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa elokuvateattereissa 22. marraskuuta 2017 Pixarin Coco-animaation edessä. Lyhytanimaatio julkaistiin suomeksi iTunes-palvelussa 1. joulukuuta 2017, ja se esitettiin televisiossa Nelosella 9. joulukuuta 2017 ja uudestaan joulupäivänä 25. joulukuuta 2017.

Juoni 
Jääkuningatar Elsan ja prinsessa Annan elämä on muuttunut sitten ensimmäisen elokuvan, ja Arendelin linnan portit on aukaistu. Ensimmäisen yhteisen joulun lähestyessä sisarukset oivaltavat, että heillä ei ole omia jouluperinteitä. Lumiukko Olaf haluaa olla avuksi ja kiertelee Arendelin asukkaiden luona selvittämässä, mitä nämä tekevät jouluna.

Äänirooleissa

Laulut 
Jouluspesiaali sisältää neljä uutta laulua.

 Ring in the Season / Kello joulun soi
 The Ballad of Flemmingrad / Balladi Rähmäpäästä
 That Time of Year / Mikä joulun tunnelman luo?
 When We're Together / Kun yhdess’ ollaan

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 Elokuvan virallinen traileri Youtubessa

Yhdysvaltalaiset lyhytelokuvat
Vuoden 2017 yhdysvaltalaiset elokuvat
Disneyn animaatioelokuvat
Pitäjänmäen VPK

Pitäjänmäen VPK on Helsingin läntisin sopimuspalokunta. VPK on suorittanut palo- ja pelastustoimintaa vuodesta 1908. Pitäjänmäen VPK on helsinkiläisistä sopimuspalokunnista neljänneksi vanhin. Nykyisin VPK toimii Helsingin Pelastuslaitoksen reservipalokuntana. VPK:n osoite on Viinentie 6.

Pitäjänmäen VPK:lla on kolme osastoa: hälytysosasto, nuoriso-osasto ja naisosasto.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Pitäjänmäen VPK:n sivut

Helsingin sopimuspalokunnat
Pitäjänmäki
Abrahamin syli

Abrahamin syli eli Abrahamin helma on vertauskuvallinen sanonta. Sillä ilmaistaan Jumalaan uskoneen olevan turvassa patriarkka Abrahamin suojeluksessa () Raamatun mukaan. Yleensä syli yhdistyy ihmisten mielikuvissa äitiin, mutta myöhäisjuutalaisuudessa sen ohella tunnettiin "patriarkan syli" paratiisissa. Vertausta on käytetty myös maallisesta rikkaudesta ja jälkeläisten runsaasta määrästä, joilla Jumala oli Vanhassa testamentissa Aabrahamia siunannut.

Lähteet 

Juutalaisuus
Kristilliset käsitteet
Vanha testamentti
Sem

Sem on kylä Tønsbergissä Vestfoldin läänissä Norjassa. Sem yhdistettiin Tønsbergin kuntaan 1. tammikuuta 1988. Kylä sijaitsee viisi kilometriä länteen Tønsbergin kaupungista.

Tønsberg
Norjan kylät
Roden

Roden tai Rodén on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Akseli Rodén (1910–1998), suomalainen kansanedustaja (SDP), sosiaalineuvos
Astley Rodén (1887–1948), suomalainen konsuli, liikemies ja suojeluskuntajohtaja
Holland Roden (s. 1986), yhdysvaltalainen näyttelijä
Karel Roden (s. 1962), tšekkiläinen näyttelijä
Wickman

Wickman on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Albert Wickman (1868–1929), suomalainen asemapäällikkö, pankinjohtaja ja laivanvarustaja
Albin Wickman (1896–1971), suomalainen kansanedustaja (RKP) ja sosiaalineuvos
Gustaf Wickman (1858–1916), ruotsalainen arkkitehti
Mira Wickman (s. 1994), suomalainen salibandyn pelaaja
Cal Petersen

Calvin Louis Petersen (s. 19. lokakuuta 1994 Waterloo, Iowa, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa NHL-joukkue Los Angeles Kingsin organisaatiossa. Hän aloittanee kauden 2017–2018 AHL-joukkue Ontario Reignissa. Petersenin hanskakäsi on oikea.

Ura

Seuraura
Petersen pelasi Chicago Young Americansin junioreissa, kunnes hänen kotikaupunkinsa joukkue Waterloo Black Hawks varasi Petersenin 185. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa 2011. Hän aloitti kauden 2011–2012 vielä Young Americansissa, mutta Petersen siirtyi kesken kauden ensin NAHL-joukkue Topeka RoadRunnersiin ja sieltä kahden ottelun jälkeen hänet varanneen Waterloo Black Hawksin USHL-joukkueeseen. Varsinaisella USHL:n tulokaskaudellaan 2012–2013 Petersen jakoi varsin tasaisesti joukkueen torjuntavastuun Eamon McAdamin kanssa. Hän pelasi kauden aikana myös USHL Top Prospects Gamessa. Petersen valittiin kauden päätteeksi liigan tulokkaiden tähdistökentälliseen. Hän edusti Black Hawksia kauden aikana myös Junior Club World Cupissa, joka päättyi hopeaan.

Buffalo Sabres varasi Petersenin viidennellä kierroksella 129. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2013. Kaudella 2013–2014 hän nousi Black Hawksin selkeäksi ykkösmaalivahdiksi. Petersen pelasi kauden aikana myös USHL:n tähdistöottelussa. Hän eteni joukkueensa kanssa aina Clark Cup -finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei kuitenkin Indiana Ice otteluvoitoin 3–2. Petersen valittiin kauden päätteeksi liigan toiseen tähdistökentälliseen. Vuosina 2014–2017 hän kävi Notre Damen yliopistoa. Petersen otti joukkueen selkeän ykkösmaalivahdin paikan jo Freshman -vuotenaan 2014–2015, jolloin hän torjui 33 ottelussa neljä nollapeliä. Petersen valittiin kauden päätteeksi Hockey Eastin tulokkaiden tähdistökentälliseen. Junior -vuotenaan 2016–2017 hän sai harvinaisen kunnian olla pelipaikastaan huolimatta Notre Damen kapteeni, mikä oli ensimmäinen kerta yliopiston historiassa. Petersen torjui kuusi nollapeliä, joilla hän jakoi koko NCAA:n kärkisijan. Hänet valittiin kauden päätteeksi Hockey Eastin ensimmäiseen tähdistökentälliseen.

Petersen ei tehnyt missään vaiheessa tulokassopimusta hänet varanneen Buffalo Sabresin kanssa, vaan heti vapaaksi agentiksi tultuaan hän teki heinäkuussa 2017 kaksivuotisen tulokassopimuksen Los Angeles Kingsin kanssa.

Syyskuussa 2021 Petersen teki Kingsin kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen.

Maajoukkueura
Petersen edusti Yhdysvaltoja MM-kilpailuissa vuonna 2017. Hän kuitenkin toimi joukkueen kolmosmaalivahtina, eikä pukenut yhteenkään otteluun. Petersen pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2011, mutta hän toimi lähes koko turnauksen ajan kakkosmaalivahtina Jon Gilliesille ja pelasi vain yhdessä ottelussa. Petersen pelasi myös alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2013, jolloin hän kantoi Yhdysvaltain pääasiallisen torjuntavastuun ja voitti kultaa.

Tilastot

Lähteet

Viitteet

Yhdysvaltalaiset jääkiekkomaalivahdit
Los Angeles Kingsin pelaajat
Buffalo Sabresin varaamat pelaajat
Vuonna 1994 syntyneet
Elävät henkilöt
Kaarna (sukunimi)

Kaarna on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

Kaarina Kaarna (1898–1972), kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja
Kalle Kaarna (1887–1964), elokuvaohjaaja ja taidemaalari
Lauri Kaarna (1911–1968), kansanedustaja (Maalaisliitto)
Leena Kaarna (s. 1939), korkeushyppääjä, Mikko Kaarnan tytär
Marika Kaarna (s. 1966), taidemaalari
Mikko Kaarna (1911–2010), kansanedustaja (Keskusta), kunnallisneuvos

Katso myös 
 Kaarna, hahmo Väinö Linnan Tuntemattomassa sotilaassa
Aarniokoski

Aarniokoski on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Douglas Aarniokoski, yhdysvaltalainen televisio- ja elokuvaohjaaja
Paavo Aarniokoski (1893–1961), suomalainen SDP:n kansanedustaja, talousneuvos
Marco Rigamonti

Marco Rigamonti on italialainen Suzukin MotoGP-tallin insinööri, joka on toiminut vuodesta 2013 lähtien Andrea Iannonen ratainsinöörinä.

Ura
Rigamonti aloitti työskentelemään moottoriurheilun parissa analyysi-insinöörinä Ducatilla 2004. Hän kehitti tallille muun muassa luistonestoa, moottorin voimantuoton järjestelmää ja moottorijarrutusta. Lisäksi Rigamonti oli vastuussa testien aikatauluista tehtaalla ja radalla. Hän oli roolissa aina joulukuuhun 2007 saakka, kunnes siirtyi tammikuussa 2008 Max Biaggin ratainsinööriksi Superbikeen Sterilgarda Go Eleven -talliin. Rigamonti toimi samalla Ducatin asiakastallin Sterilgarda Go Elevenin teknisenä koordinaattorina. 

Välivuoden jälkeen Rigamonti siirtyi MotoGP:hen Aleix Espargaròn ratainsinööriksi Ducatin sateliittitalliin Pramac Racingille. Kauden päätyttyä Espargarò siirtyi pois tallista ja Rigamonti siirtyi Randy de Punietin ratainsinööriksi kaudeksi 2011. De Punietin siirryttyä pois tallista hänet nimitettiin Hector Barberàn ratainsinööriksi. Samalla kaudella hän oli vastuussa myös teknisestä koordinoinnista Pramacilla. Barberàn siirryttyä pois Pramacilta Rigamonti siirtyi Andrea Iannonen ratainsinööriksi. Kaksikko työskenteli aluksi Pramacilla kaksi kautta, jonka jälkeen Iannonen siirryttyä Ducatin tehdastalliin Rigamonti siirtyi hänen mukanaan. Ducatilla Rigamonti työskenteli kaudet 2015 ja 2016. Kauden jälkeen hän siirtyi Suzukille, kun Iannone allekirjoitti uuden tallin kanssa kaksivuotisen sopimuksen.

Kuljettajat

Lähteet 

Italialaiset insinöörit
Syntymävuosi puuttuu
Elävät henkilöt
Knuuti

Knuuti on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

Anna-Mari Knuuti (o.s. Määttänen) (s. 1983), kestävyysjuoksija
Juhani Knuuti (s. 1960), lääketieteen professori
Urho Knuuti (1918–1988), kansanedustaja (SDP) ja kunnallisneuvos
Venho (sukunimi)

Venho on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

Inkeri Venho (s. 1988), koripalloilija
Johanna Venho (s. 1971), runoilija ja kirjailija
Katariina Venho (s. 1995), koripalloilija
Piritta Venho (s. 1976), laulaja ja tangoprinsessa
Tapani Venho (1957–2013), juristi ja kaupunginjohtaja
Viljo Venho (1893–1980), kansanedustaja (Maalaisliitto)
Sisu (tietokone)

Sisu on CSC:n supertietokone, joka perustuu Crayn XC40:een. 

Tietokoneessa on 1 688 solmua (), joissa on jokaisessa kaksi kappaletta 12-ytimistä Intel Xeon -suoritinta ja 64 GB muistia. Jokaisessa solmussa ajetaan Crayn toimittamaa Linux-ydintä nimeltä Compute Node Linux (CNL).

Tietokone on Suomen tehokkain ja se korvaa aikaisemman Louhi-tietokoneen.

Vuoden 2014 päivityksen jälkeen tietokone oli maailmanlistalla sijalla 37.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Sisu User Guide 

CSC
Supertietokoneet
Exposed

Exposed voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

 Paljastus (Exposed), James Tobackin ohjaama elokuva vuodelta 1983
 Exposed, Misti L. Barnesin ohjaama elokuva vuodelta 2003
 Exposed, vuoden 2016 elokuva, jonka pääosassa on Keanu Reeves
 Exposed, Vince Neilin albumi vuodelta 1983
 Exposed, Coco Leen albumi vuodelta 2005
 Exposed, Kristinia DeBargen albumi vuodelta 2009.
Korpoströmin taistelu

Korpoströmin taistelu oli hattujen sodan taistelu, joka käytiin Korpoströmissä 20. toukokuuta 1743 vara-amiraali Falkengéenin johtaman ruotsalaisen ja Keithin johtaman venäläisen laivasto-osaston välillä.

Taisteluun osallistuneeseen Ahvenanmaalle sijoitettuun Ruotsin saaristolaivastoon kuului 28 kaleeria ja kolme tykkitproomua. Lisäksi Ahvenanmaalla oli kenraali Gotthard Wilhelm Marcks von Würtenbergin leiri. Keithin johtamat 21 kaleeria siirtyivät Turusta Korpoströmiin varustaen kallioille  ja luodoille vahvat tykistöasemat.

Venäläiset torjuivat ruotsalaisten hyökkäyksen. Taistelussa tykistöasemat ratkaisivat taistelun puolustautujien hyväksi.

Hattujen sota
Nummelan seurakuntakeskus ja kirkko

Nummelan seurakuntakeskus ja kirkko on rakennuskokonaisuus Vihdin Nummelassa. Alkuperäinen rakennus käsitti punatiilisen kirkon Sentraalinpolun varressa. Kirkko valmistui 1969, suunnittelijoina arkkitehdit Esko ja Tarja Toiviainen. Laajennusosa tehtiin 1980-luvun taitteessa. 

Vuonna 2005 valmistui ulkoisesti aiemmasta poikkeava valkoinen laajennusosa, jonka ovat suunnitelleet arkkitehdit Kirsti Sivén ja Asko Takala. Kaksikerroksinen laajennus liittyy hissin ja porrasjärjestelyjen kautta vanhaan osaan. Siinä on alakerrassa kerhotiloja ja yläkerrassa toimistotiloja. Vanhassa asuntosiivessä on diakoniatilat, joihin on oma sisäänkäynti.

Kirkossa on vuonna 2020 hankitut 9-äänikertaiset urut. Seurakunta osti urut puretusta Jokelan kirkosta. Alttariseinällä on puinen veistos Tulkaa minun tyköni kaikki työtätekevät ja raskautetut, jonka on veistänyt Uuno Poikonen. Hän on tehnyt myös alttarin puisen veistoksen, jossa ristin edessä seisoo kruunupäinen Voittaja-Kristus.

Lähteet

Nummela
Vihdin kirkkorakennukset
Suomen kivikirkot
Johannes Oikarinen

Johannes Oikarinen (s. 1983 Kuhmo) on suomalainen urheilutoimittaja ja -selostaja, joka työskentelee Yle Urheilussa. Hän on toiminut vuodesta 2017 lähtien Ylellä ampumahiihdon pääselostajana.

Oikarinen selosti vuoden 2014 talviolympialaisissa ampumahiihtoa radiossa. Televisiossa hän selosti vuoden 2015 suunnistuksen MM-kisat. Hän on toiminut Yle Puheen yleisurheiluselostajana EM-kisoissa 2016, kesäolympialaisissa 2016 ja MM-kisoissa 2017 yhdessä Jarmo Lehtisen ja Tuomas Rajan kanssa. Yleisurheilun lisäksi Oikarinen selosti kesäolympialaisissa 2016 lentopalloa radioon. 

Kaudella 2017–2018 Oikarinen oli Ylen ampumahiihdon pääselostaja. Hän selosti kaikki maailmancupin ja olympialaisten kilpailut TV:hen.

2000-luvun alussa hän opiskeli Helsingin Evankelisen Opiston urheilujournalismin linjalla. Tämän jälkeen Oikarinen jatkoi opintojaan Torniossa ammattikorkeakoulussa, josta hän valmistui medianomiksi vuonna 2007.

Lähteet

Suomalaiset urheilutoimittajat
Suomalaiset urheiluselostajat
Vuonna 1983 syntyneet
Elävät henkilöt
Belgian Grand Prix 2017

Belgian Grand Prix 2017 (virallisesti 2017 Formula 1 Pirelli Belgian Grand Prix) oli Formula 1 -kauden  12. osakilpailu, joka ajettiin 27. elokuuta Circuit de Spa-Francorchamps’n moottoriradalla Belgiassa.

Kilpailun aika-ajoissa Lewis Hamilton saavutti 68. paalupaikkansa, mikä sivusi Michael Schumacherin ennätystä paalupaikkojen määrässä.

Belgian kilpailun voittoon ajoi Lewis Hamilton ennen Sebastian Vetteliä ja Daniel Ricciardoa.

Rengasseokset 

Formula 1 -sarjassa kaudella 2017 on käytössä seitsemän erilaista rengassarjaa: viidet renkaat on tarkoitettu kuivalle kelille ja väli- ja sadekelin renkaat märälle radalle. Pirelli valitsi kauden kahdenteentoista osakilpailuun kuivan kelin rengasseoksista violettiraitaiset ultrapehmeät renkaat, punaraitaiset superpehmeät renkaat sekä keltaraitaiset pehmeät renkaat. Sääntöjen mukaan Pirelli toimittaa kilpailuviikonloppuun talleille kolme sadekelin rengassarjaa, neljä välikelin rengassarjaa ja yhden rengassarjan jokaisesta kolmesta kuivan kelin rengasseoksesta. Lisäksi tallit saavat vapaasti valita 10 rengassarjaa kolmesta Pirellin valitsemasta kuivan kelin rengasseoksesta.

Viikonlopun aikataulu ja sää

Tulokset

Aika-ajo

Kilpailu

Johtokierrokset

Muuta 
 Lewis Hamiltonin 200:s Grand Prix.
 Lewis Hamiltonin 68. paalupaikka.
Carlos Sainz Jr.: 100 MM-pisteen raja

Sijoitukset kilpailun jälkeen

Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.

Katso myös 
 Formula 2 Belgian Grand Prix 2017
 GP3 Belgian Grand Prix 2017

Lähteet 
 What the teams said - race day in Belgium Formula1.com

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Belgian GP 2017 - F1-ruutu

Belgian Grand Prix
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2017
Suojärvi (Janakkala)

Suojärvi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Myllynkylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 89 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvi sijaitsee alavalla alueella, josta itäpuolella kohoaa loivana Sysimiilunmäki noin 20 metriä korkeammalle. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja kartasta katsoen puolet rannoista ovat soistunutta metsämaata ja itärannalla lähes rantaan asti ulottuu pieni peltomaa-ala. Järven läheisyydessä on vain yksi maatila, mutta yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13838.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä mpy. Siihen laskee luoteesta tuleva Jokilanjoki, joka alkaa Pikku-Munakkaasta. Oma laskujoki Koskenjoki alkaa järven pohjoispäästä ja se laskee Viralanjärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli asumaton, mutta sen itärantoja oli raivattu niityiksi. Kuuslammi laski tuolloin järveen, mutta sen järvenlaskun yhteydessä laskuoja käännettiin Viralanjärveen. Vuoden 1962 peruskartassa ei järvellä ollut vielä mökkejä, mutta vuoden 1970 kartassa niitä oli jo noin 20.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Janakkalan järvet
Botin luomat artikkelit
Pikku-Munakas

Pikku-Munakas  tai myös Vähä-Munakas  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Katiskosken kylän lähellä sijaitseva järvi. Yläjuoksulla sijaitsevalla Iso-Munakkaalla on sama vedenpinnan korkeus kuin Pikku-Munakkaalla.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 10,9 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven rannat ovat alavia, vaikka ympäristössä onkin korkeita mäkiä. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja ne ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rantaan on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 10 haarautuvalta Munakkaan läpi kulkevalta tieltä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, jonka Alajärven alueeseen järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,4 metriä mpy.Järvi on Iso-Munakkaasta tulevan Välijoen ja Jokilanjokena jatkavan joen  läpivirtausjärvi. Sen laskujoki Jokilanjoki laskee Janakkalan puolella olevaan Suojärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Iso-Munakas oli nimeltään Iso-Munakasjärvi. Pikku-Munakkaalla on voinut olla tämä nimi, vaikkei sitä ole kirjoitettu karttaan. Vuoden 1962 peruskartassa oli järven rannalla jo viisi mökkiä.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Hämeenlinnan järvet
Botin luomat artikkelit
Iso-Munakas

Iso-Munakas  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Munakkaan kylän lähellä sijaitseva järvi. Alajuoksulla sijaitsevalla Pikku-Munakkaalla on sama vedenpinnan korkeus kuin Iso-Munakkaalla. Järven mukaan on nimetty sen länsipuolella sijaitseva Munakkaan kaupunginosa.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 72 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järven länsirantaa seuraa kangasmaasto, jonka eteläpäässä sijaitsee 23 metriä korkea mäki. Järvessä on yksi saari Kaislankari, joka sijaitsee luusuan edustalla järven kaakkoisrannassa. Samassa yhteydessä on Petkelniemen jatkeena pitkä karikko, joka ylittää järven kaakkoispään. Sen rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä ja sen rannat ovat matsämaata. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet valtatieltä 10 tai siitä haarautuvasta Munakkaan läpi kulkevalta kylätieltä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,4 metriä mpy. Siihen laskee Alajärvestä Koskenjoki ja Iso-Munakkaan laskujoki on leveä Välijoki, jonka vedenkorkeus on sama kuin Munakkaalla ja Pikku-Munakkaalla.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli kirjoitettu ”Iso-Munakasjärvi”. Sen ainoa asutus muodostui pohjoisrannan torpasta, mutta järven itärannoilta oli raivattu niittyjä. Vuoden 1962 peruskartassa oli järven rannoilla muutama maatila ja monet pelto-oja laskivat järveen. Myös länsipuolella sijainneiden ojitettujen soiden kuivatusvedet oli johdettu järveen syvän kaivannon kaitta. Turun ja Hämeenlinnan välinen pikatie kulki tuolloin Alajärven laskujoen Koskenjoen ylitse järven pohjoispäässä.

Lähteet

Aiheesta muualla

Räikälänjoen valuma-alue
Hämeenlinnan järvet
Botin luomat artikkelit
Kaakkolammi (Hämeenlinna, Munakas)

Kaakkolammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Munakkaan kylässä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat matsämaata. Lammen luoteispäässä rantaan ulottuu peltopalsta. Lampi on autio.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,2 metriä mpy. Lampeen on johdettu johto-oja, joka tuo Kaakonkankaan suon ja Isosuon kuivatusvesiä. Sen laskuoja laskee Alajärveen, jonka vedenpinta on 70 senttimetriä alempana.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Hämeenlinnan järvet
Botin luomat artikkelit
Pyyttämö

Pyyttämö  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie valtatien 10 levähdyspaikalta. Levähdyspaikalla on myös kioski.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,1 metriä mpy. Järveen on johdettu muutama soistuneen metsän kuivatusoja. Etelässä sijaitsevasta Vesajärvestä tulee sen eteläpäähän laskujoki. Pyyttämön laskujoki on nimeltään Vesajoki ja se laskee kolmen kilometrin päähän Alajärven etelärantaan.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Rengon järvet
Botin luomat artikkelit
Vesajärvi (Hämeenlinna)

Vesajärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 6,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sillä on kaksi laajempaa allasta, joita yhdistää yli 100 metriä pitkä salmi. Järven rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Järven koillisrannat ovat metsämaata. Järvi on autio, mutta sen itärantoja seuraa polku.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,3 metriä mpy. Siihen on johdettu useita kuivatusojia viereiseltä suolta. Järvi laskee 250 metrin päässä Pyyttämöön, josta vesireitti jatkuu Vesajokena Alajärveen.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Rengon järvet
Botin luomat artikkelit
Suvitiellinen

Suvitiellinen  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 6,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järven rannat ovat alavaa maata. Sen itärantaan on rakennettu Erälä ja pohjoisrantaan Suvipielisen useita rakennuksia. Niille tulee tie valtatieltä 10. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,9 metriä mpy. Järvestä on johdettu kaivettu oja Vesajärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Suvitielin järvi”. Se on kartassa erämaajärvi, jonka pohjoisrannan kautta kulki koillis-lounais-suuntainen polku. Polku alkoi Rengosta ja jatkui Alajärvelle päin. Vuoden 1961 peruskartassa oli järvi metsäpolkujen risteämiskohta Erälässä, joka sijaitsi järven länsirannalla. Vuoden 1979 kartassa näyi järven pohjoisrannalla jo kaksi muutakin rakennusta. Itäinen kiinteistö oli kartassa nimetty Suvipielinen.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Rengon järvet
Botin luomat artikkelit
Kortesuo

Kortesuo on asuinalue Kortepohjan kaupunginosassa Jyväskylässä. Se sijaitsee Kortepohjan ylioppilaskylän ja Viitaniemen välissä. Kortesuo on kerrostalovaltaista aluetta, mutta siellä on myös rivitaloja. Alueen rakennuskanta on valmistunut enimmäkseen 1990-luvulla ja 2000-luvun ensikymmenellä, mutta alueella on myös 1960–1970-lukujen vaihteessa rakennettuja kerrostaloja.

Kortesuolla toimii koulu ja Kortepohjassa toimii myös Kortesuon päiväkoti, joka nimestään huolimatta sijaitsee kuitenkin virallisesti ylioppilaskylän alueella. Kortesuolla sijaitsee myös Vehkalammen puisto, ja 1930-luvun lopulla rakennettu Kortesuon kartano.

Kuvia

Lähteet 

Kortepohja
Tömäjärvi

Tömäjärvi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Kivijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 76 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi on pyöreän muotoinen, vaikka sen etelärannalla sijaitseekin kaksi niemenkärkeä. Niemien välissä on Envallinlahti ja vasemmalla Tiiskonlahti ja oikealla Komppurinlahti. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven läheisyydessä on ollut kaksi maatilaa, mutta vapaa-ajan asuntoja on lähes 60. Niihin tulee tiet yhdystieltä 2855.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,2 metriä mpy. Järveen laskee pari metsäojaa sekä Mustalammin ja Hepolammin laskuojat ja Tömäjärven laskuoja Kivioja lähtee Envallinlahdesta. Kivioja laskee Alajärven Inkalanlahteen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Temäjärvi”. Se oli autio metsäjärvi, vaikka sen eteläpuolella sijaitsi kaksi maatilaa. Vuoden 1961 peruskartassa oli järven rannoilla jo lähes 30 vapaa-ajan asuntoa.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Hepolammi (Hattula, Hyrvälä)

Hepolammi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu muutama metsäoja, joita pitkin tulee sinne myös Omettalammin vesiä. Hepolammin vedest laskevat Tömäjärveen.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Omettalammi

Omettalammi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,3 metriä mpy. Lammen laskuoja laskee metsäojien kautta Hepolammiin.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Mustalammi (Hattula, Hyrvälä)

Mustalammi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja lampi on peltojen ympäröimä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,2 metriä mpy. Lammen laskuoja laskee Tömäjärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen rannat oli raivattu niityiksi. Vuoden 1961 peruskartassa sillä oli ympärillään samat pellot kuin nykyäänin on.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Verilammi

Verilammi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi on osa Verilamminharjun suppakokonaisuutta. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113 metriä mpy. Lammesta on kaivettu oja Alajokeen.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Takajärvi (järvi Hattulassa)

Takajärvi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 607 hehtaaria ja se on 4,4 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Järven pohjoisosat ovat muodostuneet harjujakson muodostumista. Takajärven kylässä kohoaa rannasta kaksi 25 metriä korkeaa mäkeä ja luoteispäässä saman korkuinen Hautalamminmäki.

Saaria on 19, joista Kotsaari, Pyhäsaari, Hitonsaari ja Lumiriippa ovat yli hehtaarin kokoisia, muista saarista viisi ovat yli aarin ja loput 11 ovat alle aarin kokoiset. Saarten yhteispinta-ala on 39 hehtaaria ja niiden rantaviivan yhteispituus on 3,6 kilometriä. Muita nimettyjä saaria ovat Parisaaret,
Pajusaari ja Hiukia. Lintusaari on nimestään huolimatta niemi.

Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 40,1 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 6,6 metriä ja suurin syvyys on 18,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee Lumiriipan länsipuolella.

Sen rantaviivan pituus on 27,6 kilometriä. Hämeenlinnan raja kulkee järven länsipuolelta ohitse. Järven rannan tuntumassa sijaitsevat Könnölän, Pyhälahden ja Takajärven kulmakunnat. Järven lähellä sijaitsee neljä maatilaa ja sen rannoille on rakennettu lähes 150 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Könnölästä tai Hyrvälästä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,6 metriä mpy. Järveen laskee 15 ojaa, joista Sonnanoja, Rastaslamminoja ja Heinisuonoja ovat huomattavimmat. Siihen laskee suoraan Mustalammi, Vinjalammi ja Iso Rastaslammi. Järven laskujoki on Alajoki, joka laske Alajärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven rantaviivan muoto ei seuraa nykyistä reittiä. Merkittävin ero on Lintusaaressa, joka sijaitsi tuolloin saarenmitan päässä pohjoisrannasta, mutta se on nykyään maatunut kiinni rantaan niemeksi. Järvellä on selvästi suoritettu järvenlasku. Tätä tukee Kansalaisen Karttapaikan rinnevarjostuskuvat. Järvenlasku on tapahtunut ennen vuotta 1960.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Vinjalammi

Vinjalammi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 8,9 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on muodostunut Vinjalamminharjun pohjoispuolelle. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Harjun rinteet laskevat lampeen lounaassa ja koillisessa on myös suotonta rantaa.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu metsäojien kuivatusvesiä ja sen laskupuro laskee Takajärveen.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Ahvenlammi (Hattula)

Ahvenlammi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva umpilampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on syntynyt harjumuodostuman syvänteeseen. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat suota. Lampi on autio.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,8 metriä mpy. Koska lampi on umpilampi, ei siihen tule tai lähde ojia.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Mustalammi (Hattula, Könnölä)

Mustalammi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Kalvolan Könnölän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se on syntynyt Vinjalamminharjun eteläpuolelle ja on muidenkin harjumuodostumien saartama. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammessa on neljä nimetöntä saarta. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Rimmilään kulkevalta tieltä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,9 metriä mpy. Lamme ainoa kartassa näkyvä laskuoja on Ruokalammista lähtevä puro. Mustalammin laskuoja laskee 400 metrin päässä Takajärven Lahnalahteen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli metsäjärvenä ja autio. Sen rannalta ei kartan mukaan otettu edes heinää. Vuoden 1989 peruskartassa oli lammen länsirannat peltomaat vielä viljelyssä, mutta nykykartoissa näkyy enää yksi niitty.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Ruokalammi

Ruokalammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lampi jää yhdessä muiden järvien kanssa Porttilanharjun ja Vinjalamminharjun sisältävän harjujakson eteläpuolelle. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat monin paikoin soistunutta metsämaata. Lammen rannoille on rakennettu neljä taloa tai vapaa-ajan asuntoa ja järven eteläpuolella sijaitsee maatila. Niille johtaa tiet viereiseltä yhdystieltä 13661.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,9 metriä mpy. Lammen länsirantaa laskee Emälammin laskuoja, joka tuo vettä laajemmalta valuma-alueelta. Pohjoisrantaan laskee Kirppulammin lyhyt laskuoja. Ruokalammin oma laskuoja luikertelee suolla luontaisena ja laskee Myllylammin läpi sitä noin kuusi metriä alempaan Mustalammiin. Tämä laskee vuorostaan Takajärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Ruhkalampi”. Sen eteläpuolella sijaitsi Könnölän talo ja sen pellot, joiden keskellä kulki ”Tyrwändöstä” lounaaseen jatkuva tie. Vuoden 1960 peruskartassa ulottui lammen rantaan vain tienvarren niityt.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Kalvolan järvet
Botin luomat artikkelit
Kirppulammi (Hämeenlinna)

Kirppulammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi jää yhdessä muiden järvien kanssa Porttilanharjun ja Vinjalamminharjun sisältävän harjujakson pohjoispuolelle. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Sen itäpuolella sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa, johon tule tie viereiseltä yhdystieltä 13661.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,7 metriä mpy. Lampeen ei ole kaivettu ojia, mutta sillä on laskuoja Ruokalammiin.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Kalvolan järvet
Botin luomat artikkelit
Hautalammi (Hämeenlinna)

Hautalammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Könnölän kylässä sijaitseva umpilampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 9,0 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee harjumuodostuman painanteessa, joka saattaa olla suppa. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen pohjoisrannalla sijaitsee kaksi taloa, mutta rannoille on rakennettu myös noin kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet viereiseltä yhdystieltä 13661. Hämeenlinnan ja Hattulan välinen kuntaraja ohittaa lammen sen kaakkoispuolelta.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,6 metriä mpy. Lampi on umpilampi, minkä takia sillä ei ole tulo- eikä laskuojia.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Kalvolan järvet
Botin luomat artikkelit