joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Caesar van Everdingen

Caesar Pietersz. van Everdingen tai Cesar Boetius van Everdingen (syntynyt 1616 tai 1617 ja haudattu 13.10.1678) oli Hollannin kultakauden taidemaalari, joka maalasi muotokuvia ja historiallisia aiheita. Myös hänen pikkuveljensä Allart van Everdingen ja Jan van Everdingen olivat maalareita.

Elämäkerta 

Caesar van Everdingen syntyi Alkmaarissa ja kävi koulua Utrechtissa, jossa hänen maalausopettajansa oli Jan Gerritsz van Bronckhorst. Van Everdingenistä tuli Alkmaarin maalarikillan jäsen vuonna 1632. Hänen varhaisin tunnettu maalauksensa on peräisin vuodelta 1636. Vuonna 1648 hän muutti Haarlemiin, jossa hän liittyi paikalliseen kiltaan (Haarlemin Pyhän Luukkaan kilta) ja kaupungin kaartiin (schutterij). Kaartissa hän tutustui Jacob van Campeniin, jonka kanssa hän osallistui vuosina 1648–1650 Huis ten Boschissa olevan Oranjezaalin (oranssi huone) koristeluun. Vuonna 1658 Caesar van Everdingen muutti takaisin Alkmaariin, jonne hän perusti työhuoneen ja otti itselleen myös oppilaita. Caesar van Everdingen kuoli ja haudattiin Alkmaarin Pyhän Laurin kirkkoon (Grote-Laurenskerk tai St. Laurenskerk).

Työt 
Monia Caesar van Everdingenin maalauksia on nähtävänä Hollannissa museoissa ja yksityisissä kokoelmissa. Esimerkiksi Stedelijk-museossa Alkmaarissa on esillä useita hänen teoksiaan. Hänen oppilaitaan olivat Jan Theunisz Blanckerhoff, Adriaen Dekker, Hendrik Graauw ja Thomas Heeremans. Houbrakenin kirjoittamassa elämäkerrassa mainitaan myös kaksi muuta hänen oppilastaan: Adriaen Warmenhuizen ja Laurens Oosthoorn.

Galleria

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Caesar van Everdingen Artnetissä
 Caesar van Everdingen Artcyclopediassa
 van Everdingenin elämäkerta Web Gallery of Art-sivustolla
 van Everdingenin sivu PubHist-sivustolla

Vuonna 1616 syntyneet
Vuonna 1678 kuolleet
Alankomaalaiset_taidemaalarit
Pannukakkutalo

Pannukakkutalo on suomalainen pannukakkuihin erikoistunut ravintolaketju, jonka toimipisteet sijaitsevat Levillä, Oulussa ja Jyväskylässä. Ensimmäinen Pannukakkutalo avattiin Oulun kauppatorilla vuonna 2010, minkä jälkeen ketju on laajentunut franchising-toiminnan avulla.   

Pannukakkutalosta on saatavilla lähes sata erilaista suolaista ja makeaa pannukakkua, joista kaikkia saa myös laktoosittomina, gluteenittomina, munattomina ja maidottomina. Ravintoloissa on arkipäivisin tarjolla myös lounas, johon sisältyy keitto ja pannukakku.

Yrityksen perustajan mukaan ravintola sai innoituksena Alankomaista, jossa pannukakku on yksi suosituimmista herkuista.

Lähteet 
Yrityksen nettisivut

Aiheesta muualla 
 Ensimmäinen ehta pannukakkuravintola avaa Oulussa Kaleva 15.1.2010
 Pannariksi meni! Radio Pori 27.10.2014
 Pannukakkutalo avaa viimein ovensa Mikkelissä  Länsi-Savo 6.7.2015

Suomalaiset ravintolaketjut
Kaikkinäkevä silmä

Kaikkinäkevä silmä on uskonnollinen tunnuskuva tai vertauskuva. Usein tämä tunnuskuva yhdistetään siten, että silmä on kolmion sisällä ja kolmio ympyrän sisällä. 

Merkkiä alettiin käyttää renessanssin ikonitaiteessa Jumalan kolminaisuutta esittävänä kuvana. 1600-luvulla siihen maalattiin usein myös pilviä tai auringonsäteitä.

Kuvia

Katso myös
Illuminati

Lähteet

Aiheesta muualla 

Vertauskuvat
Uskonto
Mystiikka
Vihainen valkoinen mies

Vihainen valkoinen mies () on kulttuurinen stereotyyppi, joka liitetään konservatiivisena tai oikeistolaisena pidettyyn osaan Yhdysvaltojen valkoisesta miesväestöstä. Vihaisen valkoisen miehen katsotaan vastustavan esimerkiksi vapaamielistä suhtautumista etnisiin ja seksuaalisiin vähemmistöihin, sekä joitakin yhteiskunnallisia ilmiöitä, kuten positiivista syrjintää, feminismiä ja poliittista korrektiutta. 

Kulttuurissa esiintyviä esimerkkejä vihaisesta valkoisesta miehestä ovat televisiosarjan Perhe on pahin (1971–1979) päähenkilö Archie Bunker ja Michael Douglasin esittämä antisankari William Foster elokuvassa Rankka päivä (1993).

Katso myös 
 Identiteettipolitiikka

Lähteet 

Konservatismi
Stereotyypit
SMP Racing

SMP Racing on venäläinen autourheilutalli jonka omistaa venäläinen liikemies ja SMP Pankin perustaja Boris Rotenberg.

Taustaa 

SMP Racing perustettiin kouluttamaan venäläistä autourheilukulttuuria ja tuoda lupaavia venäläisiä autourheilijoita kansainvälisille kilparadoille. Tallin päämaja sijaitsee Ranskan Le Luc'ssa. Talli kilpailee eri formulaluokissa yhteistyössä muun muassa Koiranen GP:n, ADM Motorsportin, AF Corsen, Comtec Racingin, Russian Bears Motorsportin ja Euronova Racingin kanssa.

SMP Racing kilpailee myös urheiluautoluokissa kuten European Le Mans Series ja FIA World Endurance Championship -sarjoissa.

SMP Racingin kuljettajia

Muuta 

 SMP Formula 4
 SMP Racingin kotisivut

Venäläiset autourheilutallit
FIA World Endurance Championship -tallit
Hyytelösammaleläin

Hyytelösammaleläin (Pectinatella magnifica) on järvisammaleläimiin kuuluva sammaleläinlaji. Se on eliöiden muodostama yhdyskunta, jollainen voi kasvaa joskus jopa puolen metrin kokoiseksi halkaisijaltaan. 

Ne muodostavat läpikuultavan massan, jonka ulkopinnalla on tähtimäisiä kukkia. Eliön tiheys on samanlainen kuin gelatiinin, ja sen voi hajottaa helposti pienempiin osiin. Sammaleläin elää kasviplanktonilla, jota se siivilöi vedestä. Eläimet lisääntyvät silmikoimalla, ja yhdyskunnan kasvaessa suureksi se voi jakaantua.

Hyytelösammaleläintä tavataan enimmäkseen Pohjois-Amerikassa ja jonkin verran Euroopassa. Se kiinnittyy usein johonkin alustaan, mutta voi myös ajelehtia irrallaan.

Suomi on hyytelösammaleläimen pohjoisimpia esiintymisalueita. Suomessa hyytelösammaleläintä on tavattu 2000-luvun alusta alkaen, ensin Saimaan kanavasta ja sitten Vuoksen vesistön varrelta Iisalmesta ja Joensuusta saakka. Kesällä 2017 sitä tavattiin ensimmäisen kerran Vuoksen vesistön ulkopuolella, Lempäälässä Lempoisten uimarannalta. Vuosina 2018 ja 2019 sitä löytyi myös Pirkanmaan Pyhäjärven eteläosista.

Suomeen se on kulkeutunut todennäköisesti laivojen painolastiveden mukana Keski-Euroopasta. Se voi levitä myös vesilintujen ja kalojen välityksellä. 

Vaikka hyytelösammaleläin on Suomessa vieraslaji, ei siitä toistaiseksi tiedetä olevan haittaa muille eliöille tai vesistöille. Hyytelösammaleläin saattaa kuitenkin olla vahingoksi viljellyille ja villinä eläville lohikalojen kannoille levittämällä munuaissairautta aiheuttavaa loiseläintä Tetracapsuloides bryosalmonae.

Pirkanmaan ELY-keskus neuvoo estämään hyytelösammaleläinten lisääntymistä keräämällä sammaleläinten yhdyskunnat pois vedestä ennen kuin ne alkavat tuottaa lisääntymissoluja. Havaitut eläimet tulisi nostaa kuivalle maalle ja kompostoida tai haudata maahan. Sammaleläinten esiintymistä voi yrittää vähentää myös poistamalla rannasta mahdollisia kiinnittymispintoja, kuten vesikasveja ja oksia. Lisäksi kalastusvälineiden puhdistukseen toivotaan huolellisuutta. 

Hyytelösammaleläin vaatii elääkseen vähintään 15-asteista vettä. Ilmaston lämpeneminen on nostanut Suomen järvien keskilämpötilaa useilla asteilla.

Talveksi se jättää jälkeensä statoplasteiksi kutsuttuja talvehtimisvaiheita, joista se taas keväällä aloittaa kasvamisen. Keväällä statoplastista kehittyy toukka. Aikuistuessaan toukat kiinnittyvät johonkin alustaan, kuten vesikasviin tai risuun, ja muodostavat yhdyskunnan. Yhdestä yksilöstä voi muodostua useita statoplasteja, ja jokaisesta statoplastista voi syntyä uusi yhdyskunta.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Laji.fi: Hyytelösammaleläin (Pectinatella magnifica)
 ITIS: Pectinatella magnifica 

Sammaleläimet
Kulkusammaleläin

Kulkusammaleläin (Cristatella mucedo) sammaleläin, joka kuuluu Cristatellidae-heimoon ja on Cristatella-suvun ainoa jäsen.

Levinneisyys
Lajia on esiintynyt Pohjois-Amerikan koillisosissa  (Kanadassa, ja Yhdysvalloissa), Britanniassa, Alankomaissa sekä Pohjois-Euroopassa (Norja ja Suomi) merenpinnan tasosta aina 1 116 metriin saakka.

Elinalue ja ekologia
Laji viihtyy parhaiten viileissä vesissä. Ne elävät statoplastisissa yhdyskunnissa. Ne elävät joko joissa tai järvissä ja myös keinotekoisissa vesissä, kuten sorakuopissa.

Eurooppalaiset populaatiot ovat geneettisesti melko homogeenisiä, kun taas pohjoisamerikkalaiset populaatiot ovat hyvin heterogeenisiä. On jonkin verran todisteita kahdesta päälinjasta, jotka ehkä edustavat tuntemattomia lajeja tai alalajeja, joiden hybridit ovat synnyttäneet geneettistä erilaisuutta.

Lähteet

Sammaleläimet
Pulkonkosken koulu

Pulkonkosken koulu on Kuopion Maaningan Pulkonkoskella toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Kyläkoulua käy noin 50 oppilasta (2016–2017).

Lähteet

Kuopion peruskoulut
Maaninka
Söğüt

Söğüt [søʲyt] on kaupunki ja piirikunta Bilecikin maakunnassa Marmaranmeren rannikkoalueella Turkissa. Söğüt on pinta-alaltaan 599 neliökilometriä, ja sen naapureita ovat Bilecik lännessä, Gölpazarı pohjoisessa, İnhisar koillisessa, Eskişehir kaakossa ja Bozüyük lounaassa. Vuoden 2000 väestönlaskennassa piirikunnassa oli 21,012 asukasta, ja vuoden 2010 arvion mukaan 19 425 asukasta. Söğütiin kuuluu viisi kaupunginosaa ja 23 kylää. Söğüt on 31 kilometrin päässä Bilecikista ja 52 kilometrin päässä Eskişehiristä, josta se on taloudellisesti riippuvainen. Pormestari on İsmet Sever (MHP). Historiassa se on tunnettu Osmanien valtakunnan ensimmäisenä pääkaupunkina 1299–1335.

Turkin kaupungit
Turkin piirikunnat
Osmanien valtakunta
Carinthischer Sommer

Carinthischer Sommer (saks. Kärntenin kesä) on musiikki- ja kulttuurifestivaali, joka on pidetty vuosittain vuodesta 1969 alkaen Ossiachissa, 1972 alkaen myös Villachissa ja viime aikoina muissa paikoissa Kärntenin osavaltiossakin. Festivaalin kävijämäärä on noin 10 000.

Ensimmäinen tapahtuma tällä nimellä oli Wilhelm Backhausin pianoilta 25. kesäkuussa 1969 entisessä benediktiiniläisluostarissa Stift Ossiach. Sen aloittivat luostarin pappi Jakob Stingl ja muusikko ja manageri Helmut Wobisch, joka toimi festivaalin intendenttinä kuolemaansa asti. Vuonna 1970 perustettiin Carinthischer Sommer -järjestö. Vuodesta 1974 alkaen kirkko-ooppera on ollut festivaalin tärkeä osa.

Tapahtuman paikat ovat luostarikirkko sekä barokki- ja ritarisali Stift Ossiachissa että entisen puistohotellin Villach-kongressikeskus, samoin kuin Bamberg-sali ja vuorikirkko Tiffenissä Feldkirchenin lähellä. Tunnettuja festivaalin osallistujia ovat olleet Claudio Abbado, Leonard Bernstein, Rudolf Buchbinder, Peter Maxwell Davies, Gottfried von Einem, Jean Françaix, James Galway, Robert Holl, Werner Hollweg, Gidon Kremer, Ernst Krenek, Christa Ludwig, Lorin Maazel, Zubin Mehta, Riccardo Muti, Roger Norrington, Boris Pergamenschikow ja Horst Stein.

Festivaalin intendenttinä toimi vuosina 2004-2015 Thomas Daniel Schlee. Lokakuussa 2014 julkaistiin hänen irtisanoutumisensa vuoden 2015 teatterisesongin loputtua. Tammikuusta 2016 alkaen festivaalin intendenttinä on toiminut Holger Bleck.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Festivaalin kotisivut (saks.)
 Austria Forum: Carinthischer Sommer (saks.)

Klassisen musiikin tapahtumat
Itävallan tapahtumat
Kärnten
Pierre Kaffer

Pierre Kaffer (s. 7. marraskuuta 1976 Bad Neuenahr-Ahrweiler, Rheinland-Pfalz) on saksalainen autourheilija. Kaffer aloitti uransa vuonna 1990 karting -sarjoissa kilpaillen vuonna 1994 Formula Ford -sarjassa ja myöhemmin Formula Opel ja sitten vuodet 1997–2001 Saksan Formula 3 -sarjassa. Vuonna 2004 Kaffer voitti Sebringin 12 tunnin ajon. Vuodet 2005–2006 hän kilpaili DTM -sarjassa. Vuodet 2009–2011 Kaffer kilpaili American Le Mans Series -sarjassa voittanen muun muassa Le Mansin 24 tunnin ajo vuonna 2009. Vuodesta 2012 lähtien hän on kilpaillut FIA World Endurance Championship ja European Le Mans Series -sarjoissa.

Lähteet

Saksalaiset autourheilijat
Vuonna 1976 syntyneet
Elävät henkilöt
Aki Kauppinen

Aki Kauppinen on suomalainen urheiluselostaja ja snookervalmentaja. Eurosportilla selostava Kauppinen on erikoistunut snookerin selostamiseen, mutta hän selostaa myös muita lajeja, kuten yleisurheilua ja mäkihyppyä. 

Eurosportilla Kauppinen aloitti snookerin selostamisen vuonna 1997. Tätä ennen vuonna 1988 Kauppinen ja hänen isänsä Kare Kauppinen perustivat Helsingin Ratakadulle Suomen ensimmäisen snookersalin Snooker-centerin, jossa esimerkiksi pelasi Robin Hull.

Valmentaminen 
Kauppinen valmentaa snookeria Espoon Biljardikerholla ja muun muuassa Heikki Niva oli hänen valmennettava.

Kauppinen on suorittanut WPBSA World Snooker Coach -tutkinnon World Snooker Akatemiassa, Sheffieldissä vuonna 2012.

Muuta 
Vuonna 2007 ja 2008 Kauppinen saavutti SM-mitalin leuanvedossa alle 85-kiloisten miesten sarjassa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Suomalaiset urheiluselostajat
Suomalaiset urheilutoimittajat
Suomalaiset urheiluvalmentajat
Elävät henkilöt
Syntymävuosi puuttuu
Härkin (täsmennyssivu)

Härkin tarkoittaa seuraavia:

 Härkin (myös hierin tai hierrin), hämmennysväline, jalkamyllyn osa
 Härkinmylly (myös hierinmylly tai jalkamylly), tavallisesti jauhojen tai pellavan jauhamiseen käytetty vesimylly

Sukunimi
 Kaija Härkin (s. 1951), kilpahiihtäjä
 Mikko Härkin (s. 1979), muusikko
 Ogoi Määränen, o.s. Härkin (1858–1940), suomenkarjalainen runonlaulaja ja kansanparantaja

Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Melalahden koulu

Melalahden koulu on Kuopion Riistavedellä toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulua käy 120 oppilasta (2019–2020).

Melalahden koulu on osa noin 290 oppilaan ja 36 henkilökuntaan kuuluvan edustajan Riistaveden yhtenäiskoulua. Koululla on esimerkiksi yhteinen rehtori samoin Riistaveden keskustaajamassa sijaitsevan Riistaveden koulun (yläkoulu) kanssa.

Lähteet

Kuopion peruskoulut
Riistavesi
Melalahti (Kuopio)
Ihantola

Ihantola on vuonna 1907 rakennettu jugend-tyylinen asuinkerrostalo Helsingin Kallion kaupunginosassa, Viidennen linjan päässä, Agricolankadun ja Itäisen Papinkadun kulmassa, osoitteessa Viides linja 18. Ihantolaa vastapäätä on Helsingin keskuspelastusasema ja Kallion kirkko. Talon on suunnitellut rakennusmestari O. E. Koskinen. Ihantolassa on paljon viittauksia jugendin suosimiin kasviaiheisiin ja kansallisromanttiseen kuvastoon. Julkisivussa on myös geometrisia kuvioita, jotka on tehty rappaukseen kiviupotuksin. Talon peruskorjaus valmistui vuonna 1981, jolloin muun muassa kaikkiin asuntoihin rakennettiin omat saniteettitilat.

Lähteet 
 Björkman, Johanna: Helsingin jugend – arkkitehtuuriopas. Helsingin kaupunginmuseo 2019. ISBN 978-952-331-578-5

Viitteet

Aiheesta muualla 

Helsingin asuinrakennukset
Kallio
Vähenevän tuoton laki

Vähenevän tuoton laki on ilmiö, jonka mukaan tietyn tuotannontekijän käyttöä yksinään lisättäessä (kuten maan työvoiman tai pääoman) sen avulla aikaansaatu tuotoksen lisäys panosyksikköä kohti alenee, olettaen muiden tuotannontekijöiden pysyvän paikallaan. Vaikutussuhde on havaittu alun alkaen maatalouden piirissä. Esim. kasvavilla lannoitemäärillä suoritetut kokeet tuottavat tyypillisesti tällaisen tuloksen.

Esimerkiksi lisäämällä ylimääräinen työntekijä tehtaan tuotantolinjalle voi auttaa tuotannon lisäämisessä vähentämällä viivytyksiä monimutkaisessa vaiheessa. Kuitenkin toisen henkilön lisääminen ei välttämättä kasvata tuotantoa yhtä paljon tai ollenkaan. Ensimmäisen työntekijän tuotto voi olla 10 seuraavan 8 ja kolmannella vain 6 ja niin edelleen – kokonaistuotannon kasvaessa, mutta sen suhteellisen kasvun pienentyessä. Jos työntekijöitä lisättäisiin jatkuvasti löytyisi taso, jossa tuotantolinja ei pystyisi toimimaan koska työntekijöiden väkijoukko tukkisi toisiltaan reitin koneistoon.

Vähenevän tuoton lakiin joskus viitataan mittakaavahaittana. Se ei aluksi vähennä tuotantoa, mutta yhä etenevässä määrin hidastuva tuotantomäärän kasvu voi johtaa koko tuotannon laskuun.

Alkuvaiheen taloustieteilijät – suhtautuen välinpitämättömästi tieteelliseen ja teknologiseen kehitykseen, jotka parantaisivat tuotantoa – käyttivät vähenevän tuoton lakia ennustamaan, että kun väestö kasvoi maailmassa tuotanto henkilöä kohti vähenisi lopulta siihen pisteeseen, että kurjuuden taso estäisi populaatiota enää kasvamasta. Taloudellisesti pysähtyneissä maissa, missä tuotantovoimat eivät ole muuttuneet pitkiin aikoihin tämä ilmiö on selvästi nähtävissä. Toisaalta kehittyneissä talouksissa teknologiset edistysaskeleet ovat onnistuneet kompensoimaan tämän tekijän vaikutukset ja nostaneet elintasoa kasvavasta väestöstä huolimatta.

Lähteet 

Tuotantotoiminta
Taloustieteen käsitteet
Berliinin katurata

Berlin Street Circuit eli Berliinin katurata on katurata Berliinissä Saksassa.

Berlin Street Circuit on 2,030 kilometriä pitkä ja radalla ajettiin ensimmäinen Formula E -sarjan osakilpailu 21. toukokuuta 2016.

Voittajat

Formula E 

Saksan moottoriradat
Formula E -radat

Berliinin rakennukset ja rakennelmat
Berliinin urheilu
Pariisin katurata

Paris Street Circuit eli Pariisin katurata  on 1,93 kilometriä pitkä katurata Pariisissa, Ranskassa. Rata kiertää kaupungin keskustaa useiden historiallisten muistomerkkien, kuten Les Invalidesin, sotahistoriamuseon ja keisari Napoleonin hautapaikan kautta. Radalla ajettiin ensimmäinen Formula E -sarjan osakilpailu 23. huhtikuuta 2016.

Voittajat

Formula E

Lähteet

Ranskan moottoriradat
Formula E -radat

Pariisin rakennukset ja rakennelmat
Pariisin urheilu
Techeetah

Techeetah on kiinalainen Formula E -talli, joka aloittI kilpailemisen Formula E -kaudella 2016–2017. Tallin kuljettajina toimivat ranskalainen Jean-Éric Vergne ja kiinalainen Qinghua Ma. Qinghua Ma kuitenkin alennettiin testikuljettajaksi ennen Meksikon ePrix'ä kun talli palkkasi Esteban Gutiérrezin.

Historia
Talli osallistuu Formula E -sarjaan ensimmäistä kertaa kaudella 2016–2017. Tallin molemmat kuljettajat keskeyttivät kauden avauskilpailussa Hongkongin ePrix'ssä. Talli saavutti ensimmäiset pisteet kauden toisessa kilpailussa Jean-Éric Vergnen sijoituttua Marokon ePrix'in kahdeksannelle sijalle.

Tulokset

Saavutukset

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kotisivut
 Twitter

Formula E -valmistajat
Kiinalaiset autourheilutallit
DS Automobiles
Leif Blomqvist

Leif Geoffrey Blomqvist (s. 20. maaliskuuta 1937 Vaasa) on suomalainen diplomaatti, koulutukseltaan oikeustieteiden kandidaati. Hän oli suurlähettiläs Euroopan yhteisöissä Brysselissä 1985–1990, ulkoministeriön neuvotteleva virkamies 1990–1991 ja suurlähettiläs Lontoossa 1991–1997. Hän oli 1996–2002 Suomen suurlähettiläs Brysselissä (Belgia, Nato, WEU).

Lähteet 

Suomen suurlähettiläät
Vuonna 1937 syntyneet
Elävät henkilöt
Kaisa Broner-Bauer

Kaisa Kerttuli Broner-Bauer (Broner, o.s. Haataja, s.  4. elokuuta 1942 Oulu) on suomalainen arkkitehti ja arkkitehtuurin professori emerita. Hän on toiminut Oulun yliopiston professorina vuosina 1986–2010 ja on työskennellyt myös Ranskassa, Yhdysvalloissa sekä Japanissa. Hän on valmistunut arkkitehdiksi Helsingin teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1975 ja suorittanut Columbian yliopiston arkkitehtikoulussa Master of Science -tutkinnon vuonna 1980. Hänen lisensiaatintyönsä vuodelta 1981 käsitteli New Yorkin kaupunkisuojelua. Kaisa Broner on perehtynyt arkkitehtuurin kulttuuri-identiteettiä ja rakennusperinnön kulttuuriarvoja koskeviin kysymyksiin kuten myös urbaaniin arkkitehtuuriin, kaupunkien muutosprosesseihin ja kaupunkisuojelumenetelmiin, joita kysymyksiä hän on käsitellyt monissa julkaisuissaan, muun muassa New York face à son patrimoine. Le secteur historique de SoHo (Bruxelles, 1986). Broner on kirjoittanut lukuisia arkkitehtuuria ja arkkitehtuurin teoriaa sekä arkkitehtuurin historiaa käsitteleviä artikkeleita suomalaisiin ja kansainvälisiin julkaisuihin. Hän asuu ja toimii nykyisin Helsingissä.

Palkinnot ja tunnustukset 
 Suomen Valkoisen Ruusun 1. luokan ritari, Tasavallan presidentin myöntämänä.
 Arkkitehtuurin historia ja nykyaika. Juhlakirja Kaisa Broner-Bauerille. Julkaisija: Oulun yliopiston arkkitehtuurin osasto, 2010

Lähteet 

Suomalaiset arkkitehdit
Suomalaiset professorit
Oulun yliopiston professorit
Vuonna 1942 syntyneet
Elävät henkilöt
François Fulgis Chevallier

François Fulgis Chevallier (1796, Pariisi – 1840) oli ranskalainen kasvitieteilijä , jonka kiinnostuksen kohteisiin kuuluivat sienet, saniaiset ja levät.

Vuonna 1821 hän väitteli tohtoriksi aiheenan myrkkykatkon käyttö myrkkynä ja lääkkeenä. 

Huiskuananasten alasuku Chevaliera (alaheimossa Bromelioideae) on nimetty hänen kunniakseen.

Sienten tai kasvien tieteellisen nimen jälkeen käytettävä määrittäjän lyhenne Chevall. tarkoittaa Chevallieriä.

Lähteet 

Ranskalaiset sienitieteilijät
Ranskalaiset kasvitieteilijät
Vuonna 1796 syntyneet
Vuonna 1840 kuolleet
Allas Sea Pool

Allas Sea Pool on merikylpylä Helsingin Katajanokalla. Se avattiin 1. syyskuuta 2016 entisen kanavaterminaalin alueelle. Merikylpylässä on kolme meren päälle rakennettua allasta: lastenallas, lämminvesiallas ja merivesiallas sekä sauna ja kahvila. Allas Sea Poolin päärakennus valmistui keväällä 2017. Rakennuksen katolla on koko katon kattava terassi. Allas Sea Pool on 1 500 asiakaspaikallaan Helsingin suurin terassi.
 
Merikylpylää on tarkoitus pitää auki ympäri vuoden. Vuokrasopimus Helsingin kaupungin kanssa kestää vuoden 2030 loppuun asti.

Historiaa 

Merikylpylää Katajanokalle ehdotettiin liikuntavirastolle jo vuonna 2006. Allas Sea Pool sai rakennusluvan elokuussa 2015. Kylpylähankkeen budjetti oli yhdeksän miljoonaa euroa. Työ- ja elinkeinoministeriö tuki hanketta 329 000 eurolla. Helsingin kaupunki, Finnvera ja Tekes rahoittivat hanketta yhteensä kolmen miljoonan euron lainalla. Tämän lisäksi hanketta rahoitettiin muun muassa joukkorahoituksella, jolla kerättiin yli 810 000 euroa. Joukkorahoitukseen osallistui yli 400 henkilöä. Yksi uima-altaista rakennettiin Western Shipyardin Teijon telakalla Salossa, josta se kuljetettiin meriteitse Katajanokalle vajaan vuorokauden ajan.

Allas Sea Poolin kävijätavoite on 320 000 kävijää vuodessa. Vuonna 2017 Altaalla kävi 142 000 kylpyläasiakasta.

Tammikuussa 2022 M/S Gabriella törmäsi kylpylään. Saunarakennus halkesi keskeltä kahtia ja osa rakenteista siirtyi kymmeniä senttejä Kauppatorin suuntaan. Koronarajoitusten takia kylpylä oli onnettomuuden aikaan suljettu. Korjaustöiden vuoksi kylpylää pidetään kiinni ainakin kesään 2022 asti.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Verkkosivusto

Suomalaiset kylpylät
Maauimalat
Yleiset saunat
Kahvilat
Katajanokka
Helsingin rakennukset ja rakennelmat
Kaartinkaupunki
Wakame

Wakame (Undaria pinnatifida) on  ruskoleviin kuuluva levälaji, jota käytetään ruoanlaitossa varsinkin Japanissa. 

Wakame voi kasvaa kolme metriä pitkiksi kasvustoiksi, joiden lehdykät ovat väriltään ruskeanvihreät. Sitä tavataan 15 metrin syvyyteen asti. Se valtaa uusia kasvupaikkoja nopeasti. Australian lähivesillä se on haitallinen vieraslaji, joka valtaa alaa alkuperäiseltä kasvillisuudelta.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Europe Aliens: Undaria pinnatifida  (pdf) 
Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO), Fisheries and Aquaculture Department: Undaria pinnatifida 
Encyclopedia of Life (EOL): Undaria pinnatifida 
 M.D. Guiry in Guiry, M.D. & Guiry, G.M. 2016. AlgaeBase. World-wide electronic publication, National University of Ireland, Galway. Verkkoversio; Viitattu 3.9. 2016. 

Ruskolevät
Kuismanen

Kuismanen on suomalainen sukunimi seuraavilla henkilöillä:

 Into Kuismanen (1908–1955), kaukopartiomies ja tiedustelujohtaja
 Kauko Kuismanen (1921–2015), eversti
 Kimmo Kuismanen (s. 1950), arkkitehti
 Leevi Kuismanen (1930–2016), kajakkimeloja 
 Mika Kuismanen, taloustieteilijä
 Olavi Kuismanen (s. 1929), urheilija, jonka lajeja olivat muun muassa pesäpallo
 Pertti Kuismanen (s. 1943), rata-autoilija ja jääkiekkoilija
 Simo Kuismanen (1932–2015), meloja.

Muut
 Osasto Kuismanen, erillinen pataljoona 4:n osasto
 Kuismanen competition, rata-autoilun kilpatalli
Brimonidiini

Brimonidiini (C11H10BrN5) on orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä glaukooman ja ruusufinnien hoitamiseen.

Ominaisuudet ja käyttö
Brimonidiini on huoneenlämpötilassa keltaista kiteistä ainetta.

Brimonidiini vaikuttaa salpaamalla α-adrenergisiä reseptoreja. Tämän seurauksena silmänpaine laskee. Silmänpainetta laskee myös brimonidiinin silmän kammioveden synteesiä estävä vaikutus. Brimonidiinia käytetään erityisesti avokulmaglaukooman hoidossa. Lääkeaine on suhteellisen lyhytvaikutteinen (puoliintumisaika 2 h) ja lääkettä annostellaan silmätippoina tyypillisesti kolme kertaa päivässä. Brimonidiinin on myös havaittu iholle annosteltavana geelinä vähentävän ruusufinneihin liittyvää kasvojen punoitusta. Ainetta käytetään lääketieteessä yleisesti tartraattisuolana.

Haittavaikutukset
Brimonidiinin haittavaikutuksia voivat olla silmien pinnan kuivuminen sekä allergiset oireet, jotka voivat ilmetä vasta kuukausien kuluttua hoidon aloittamisesta. Erityisesti iäkkäillä glaukoomapotilailla haittavaikutuksina voi ilmetä keskushermosto-oireita esimerkiksi huimausta, uneliaisuutta ja sekavuutta. Brimonidiinilla on yhteisvaikutuksia alkoholin ja muiden keskushermostoon vaikuttavien aineiden kanssa.

Synteesi
Brimonidiinin synteesin ensimmäisessä vaiheessa 2,4-dinitroaniliini pelkistetään 1,2,4-triaminobentseeniksi, joka reagoi tämän jälkeen glyoksaalin kanssa muodostaen kinoksaliinirakenteen. Yhdiste bromataan ja reaktio ammoniumtiosyanaatin kanssa johtaa välituotteeseen. Tämä välituote reagoi etyleenidiamiinin kanssa muodostaen brimonidiinia.

Lähteet

Lääkkeet
Bromiyhdisteet
Osuuskauppa KPO

Osuuskauppa KPO () on vuonna 1905 perustettu Suomen ensimmäinen alueosuuskauppa. Sen vuosimyynti oli 852,1 miljoonaa euroa vuonna 2020 , ja se on siten S-ryhmän suurimpia alueosuuskauppoja. KPO toimii Kokkolan, Vaasan, Pietarsaaren ja Ylivieskan talousalueilla ja harjoittaa marketkaupan lisäksi polttoneste-, matkailu- ja ravitsemis- sekä autokauppaa. KPO työllistää parhaimmillaan liki 3 000 henkilöä palvelualalla ja ostaa yli 2 400 pohjalaisen yrityksen tuotteita ja palveluita yhteensä yli 110 miljoonalla eurolla yhden vuoden aikana.

Osuuskauppa KPO:n omistavat osuuskunnan jäsenet. Osuuskunnalla KPO:lla on yli 126 000 jäsentä, joille maksettiin yhteensä 27,7 milj. euroa Bonusta, maksutapaetua ja osuusmaksun korkoa vuonna 2020.

Vuoteen 1997 asti KPO oli nimeltään Keski-Pohjanmaan Osuuskauppa. Vuonna 1991 siihen oli liitetty vaasalainen Osuuskauppa Waasko Handelslag ja vuonna 1992 Osuuskauppa Lokki ja haapaveteläinen Osuuskauppa Jokiseutu. Osuuskauppa Lokki syntyi vuonna 1984 Kalajokilaakson alueosuuskaupaksi liittämällä yhteen Kalajoen, Nivalan, Oulaisten ja Ylivieskan osuuskaupat sekä haapajärveläinen Osuuskauppa Suomenselkä. Vuoden 2007 alussa KPO:hon yhdistettiin Malax Handelslag ja vuotta myöhemmin Kvevlax Andelshandel. Suomen viimeinen Bonusjärjestelmän ulkopuolinen paikallisosuuskauppa, Lappajärven Osuuskauppa, liittyi osaksi KPO:ta vuoden 2018 alussa.

Vuonna 2020 Osuuskauppa KPO aloitti ruoan verkkokaupan kaikissa neljässä Prismassaan sekä osassa S-marketeissaan.    KPO:n viides Prisma rakentui Vaasan Liisanlehtoon ja sen oli tarkoitus aueta vuoden 2022 aikana.

Toimipaikkoja  

Prisma
Kokkola
Pietarsaari
Vaasa
Ylivieska
ABC
Haapajärvi
Hiekkasärkät Kalajoki
Heinolankaari Kokkola
Oravainen
Pietarsaari
Kiitokari Vaasa
Kivihaka Vaasa

S-market
Alavieska
Evijärvi
Isokyrö
Haapajärvi
Haapavesi
Halkokari Kokkola
Kallentori Kokkola
Himanka
Kalajoki
Kannus
Kaustinen
Kronoby
Kälviä
Kärsämäki
Laihia
Lappajärvi
Larsmo
Köpings Malax
Sepänkylä Mustasaari
Nivala
Oulainen
Perho
Reisjärvi
Sievi
Toholampi
Uusikaarlepyy
Gerby Vaasa
Palosaari Vaasa
Ristinummi Vaasa
Vaasanpuistikko Vaasa
Veteli
Vähäkyrö
Vöyri

Sale
Kinnula
Hakatori Kokkola
Isokylä Kokkola
Koivuhaka Kokkola
Leenala Kokkola
Korsnäs
Nedervetil Kruunupyy
Teerijärvi Kruunupyy
Lestijärvi
Lohtaja
Övermalax Maalahti
Merijärvi
Kvevlax Mustasaari
Replot Mustasaari
Oulainen
Kållby Pedersöre
Pännäinen Pedersöre
Vestersundsby Pietarsaari
Uusikaarlepyy
Jeppo Uusikaarlepyy
Kirkkopuistikko Vaasa
Korsholmanpuistikko Vaasa
Palosaari Vaasa
Pukinkulma Vaasa
Rewell Vaasa
Tervajoki Vaasa
Räyrinki Veteli
Maxmo Vöyri
Kaisaniemi Ylivieska
Valtakatu Ylivieska

Sokos Hotels
Original Sokos Hotel Kaarle Kokkola
Original Sokos Hotel Royal Vaasa
Original Sokos Hotel Vaakuna Vaasa
Autokaupat
Automaa Kokkola
Automaa Vaasa
Autoliike Nystedt Kokkola
Autoliike Nystedt Pietarsaari
Autoliike Nystedt Ylivieska
Maakunnan Auto Seinäjoki
Maakunnan Auto Kauhajoki
Rautakaupat
Prisma Rauta
 Kokkola
Kosmetiikkaliikkeet
Emotion Kokkola
Emotion Pietarsaari
Emotion Vaasa
Emotion Ylivieska

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Osuuskauppa KPO:n kotisivu

Alueosuuskaupat
Oskari Kontio

Oskari (Oskar) Kontio (1. heinäkuuta 1884 Kerimäki – 29. maaliskuuta 1940 Inkoo) oli suomalainen maanviljelijä ja Maalaisliiton kansanedustaja.

Kontion vanhemmat olivat maanviljelijä Paavo Kontio ja Anna Maria Naukkarinen. Hän kävi kansakoulun ja käsityökoulun. Kontio oli maanviljelijänä Kerimäellä vuoteen 1923 saakka, Säämingissä 1925 ja Pieksämäellä 1925–1934. Hän toimi sitten asioitsijana Lappeenrannassa 1934–1936 ja maatilanhoitajana Inkoossa 1936–1940. Kontio oli myös Kerimäen Oras-osuuskassan kirjanpitäjänä. 

Kontio oli kansanedustajana 1924–1933 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1925 presidentinvaalissa ja oli Kerimäen kunnanvaltuuston ja kunnallislautakunnan jäsenenä. Kontio oli Maalaisliiton Itä-Savon piirin puheenjohtajana sekä Maataloustuottajain Itä-Savon liiton piiritoimikunnan ja Osuuskauppa Keski-Saimaan hallintoneuvoston jäsenenä. 

Oskari Kontio oli naimisissa vuodesta 1907 Edit Edla Johanna Happosen kanssa.

Lähteet 

Kansanedustajat
Suomen Keskustan poliitikot‎
Kerimäen kunnanvaltuutetut
Etelä-Savon vaalipiiri
Vuonna 1884 syntyneet
Vuonna 1940 kuolleet
Kaarlo Mikkola

Kaarlo Heikki Mikkola (17. joulukuuta 1891 Hauho – 28. toukokuuta 1940 Hämeenlinna) oli suomalainen maanviljelijä ja Maalaisliiton kansanedustaja.

Mikkolan vanhemmat olivat maanviljelijä Heikki Juho Mikkola ja Iida Koivisto. Hän kävi lyseota ja suoritti maanviljelystutkinnon. Mikkola oli maanviljelijänä Hauholla, Teiskossa ja Janakkalassa vuosina 1914–1921. Hän oli sitten rautatien puutavarakonttorin metsäkasöörinä 1919–1921
ja kartanon omistajana Hämeenlinnan maalaiskunnassa 1921–1940. 

Mikkola oli kansanedustajana 1939–1940 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän kuoli toukokuun lopulla 1940 kesken edustajakautensa ja hänen paikalleen eduskuntaan tuli edistyspuolueen Akseli Nikula. Mikkola oli Hämeenlinnan maalaiskunnassa kunnanvaltuuston jäenenä ja kunnallislautakunnan esimiehenä. Hän oli Hämeenlinnan seudun osuuskassan hallituksen puheenjohtaja ja Hämeen Heimoliiton hallituksen jäsen . 

Kaarlo Mikkola oli naimisissa vuodesta 1918 Anni Hellin Halmelan kanssa.

Lähteet 

Kansanedustajat
Suomen Keskustan poliitikot‎
Hämeenlinnan maalaiskunnan kunnanvaltuutetut
Hämeen vaalipiiri
Vuonna 1891 syntyneet
Vuonna 1940 kuolleet
Citroën World Rally Team

Citroën Total World Rally Team on Citroënin tehdastiimi, joka kilpaili Rallin MM-sarjassa vuosina 2001–2019. Sébastien Loeb on voittanut kahdeksan kuljettajien maailmanmestaruutta vuosina 2004–2005, 2007–2012 ja talli kahdeksan valmistajien mestaruutta vuosina 2003–2005, 2008–2012. Talli vetäytyi sarjasta kauden 2019 päätteeksi.

Rallin MM-sarjan tulokset ja tallin historia 
(Tulosselitteet)

Kausi 2013 
Kaudella 2013 Citroen Abu Dhabi WRT:n kuljettajat olivat jo vuodesta 2001 tallissa ajanut yhdeksänkertainen rallin maailmanmestari Sebastien Loeb, kaudella 2012 Fordilta siirtynyt Mikko Hirvonen ja Miniltä takaisin Citroenille paluun tehnyt viimeksi tallissa kaudella 2010 ajanut Dani Sordo ja kausilla 2010-2012 Fordilla ajanut Khalid Al Qassimi. Muita kuljettajia olivat Kris Meeke ja Chris Atkinson, jotka korvasivat kauden aikana Sordoa, Al Qassimia ja Loebia.

Henkilökunta 
  Jean-Claude Vaucard (2001–2005)
  Guy Fréquelin (2001–2007)
  Olivier Quesnel (2008–2011)
  Yves Matton (2012–2017)
  Pierre Budar (2018–)

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Juwra.com

Rallin MM-sarjan tallit
Ranskalaiset autourheilutallit
Citroën World Touring Car Team

Citroën World Touring Car Team on kesäkuussa 2013 perustettu autourheilutalli. Talli on kilpaillut vuodesta 2014 lähtien World Touring Car Championship -sarjassa. Kuljettajista José María López on voittanut kuljettajien ja talli valmistajien maailmanmestaruudet vuosina 2014–2015.

Aiheesta muualla 
 Twitter

Citroën
Ranskalaiset autourheilutallit
Olli Kekäläinen

Olli Heikki (O. H.) Kekäläinen (30. lokakuuta 1883 Kaavi – 2. elokuuta 1948 Kemi) oli suomalainen kirvesmies ja sosialidemokraattien kansanedustaja.

Kekäläisen vanhemmat olivat työmies Paavo Kekäläinen ja Reetta Maria Kettunen. Hän kävi kansakoulun ja vuonna 1912 Sos.dem. puolueopiston. Kekäläinen oli rautatierakennustöissä ja kirvesmiehenä muun muassa Helsingissä, Rovaniemellä, Petsamossa ja Kemissä. Hän oli Suomen sisällissodan jälkeen vangittuna poliittisista syistä.

Kekäläinen oli kansanedustajana 1939–1945 edustaen Oulun läänin pohjoista vaalipiiriä elokuun loppuun 1939 saakka ja sen jälkeen Lapin läänin vaalipiiriä. Hän tuli eduskuntaan 31. maaliskuuta 1939 maalaisliiton Kaarlo Hännisen tilalle kun tämän vaaliliiton varamiehet eivät olleet enää käytettävissä kansanedustajantoimeen. Kekäläinen oli Kemin kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsenenä. Hän kuului sosialidemokraattisen puolueen puolueneuvostoon ja SAK:n valtuustoon. 

Olli Kekäläinen oli vuodesta 1911 Hilja Maria Halosen kanssa.

Lähteet 

Kansanedustajat
Lapin vaalipiiri
Oulun läänin pohjoinen vaalipiiri
Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot‎
Kemin kaupunginvaltuutetut
Vuonna 1883 syntyneet
Vuonna 1948 kuolleet
Frans Salonen (puutarhuri)

Frans Johannes Salonen (2. lokakuuta 1887 Noormarkku – 24. tammikuuta 1969) oli suomalainen puutarhuri ja puutarha-aiheisten kirjojen tekijä.

Salosen vanhemmat olivat kirvesmies Frans Jakob Salonen ja Ida Sofia Wahlman. Hän kävi puutarhakoulun 1908 ja teki opintomatkoja Ruotsiin, Saksaan ja Sveitsiin 1911–1914. Salonen toimi vuodesta 1914 alkaen puutarhurina ja puutarhatilojen vuokraajana Lounais-Suomessa, muun muassa Ylä-Lemulla ja Raisiossa, kunnes hän perusti vuonna 1926 Toijalaan oman puutarhansa. Salonen myi sittemmin tämän puutarhan ja hankki 1936 puutarhauudistilan Sipoon Talmasta tiiliä ja savisia kukkaruukkuja valmistaneen Talman tiilitehtaan läheltä.

Salonen toimi "Suuren Puutarhatietokirjan" toimitussihteerinä ja myöhemmin hän oli Oma Puutarha-lehden toimitussihteerinä ja Suomen Siemenkauppiaitten Yhdistyksen sihteerinä.

Teokset 
 Kotien puutarhakirja ja lyhyt säilöönpano-opas : ohjeita keittiö-, marja-, hedelmä- ja koristekasvien viljelyyn ja hoitoon sekä kasviksien säilyttämiseen ; kirj. Frans Salonen ja Anna Kurimo. Terveyden kirjasia n:o 8. Tampere 1915
 Vihannesviljely lavassa : ohjeita aloitteleville. WSOY 1919
 Keittiökasvien ja marjain viljelys : puutarhahoidon opetusta ja itseopiskelua varten. WSOY 1925
 Kannattavan perunaviljelyksen ohjeita. WSOY 1928
 Puutarhanhoidollisia pikkutietoja. WSOY 1928
 Puutarhakirja : puutarhanhoidon opetusta ja ominpäin opiskelua varten. WSOY 1929
 Kodin puutarha ; kirj. Frans Salonen ja K. Jaatinen. WSOY 1933, 5. uusittu painos 1945, 7. korjattu painos 1949, 9. tarkistettu painos 1953, 10. painos 1961
 Tärkeimpiä maanviljelys- ja puutarhakasveja : ohjekirja tekijän suunnittelemaan koulujen siemenkokoelmaan. Kouluaitta oy, Helsinki 1934
 Aikainen vihannesviljelys : lasin alla ja avomaalla. WSOY 1935, 2. uusittu painos 1946
 Kellarikirja : miten rakennan kellarit, maakuopat ja aumat sekä perunain, juurikasvien ja erilaisten puutarhatuotteiden säilytys ; kirj. Toivo E. Survonen, Frans Salonen. Otava 1935, 2. täydennetty painos 1942
 Meidän puutarhan työt : kuukausittain järjestettyinä. WSOY 1936, 2. painos 1941, 3. uusittu painos ja myöhemmät painokset nimellä Kotipuutarhurin opas. WSOY 1945, 4. uusittu painos WSOY 1950, 5. uusittu painos nimellä Kotipuutarhurin opas : ohjeet kuukausittain järjestettyinä. WSOY 1954
 Uusi puutarhakirja 1, Yleisosasto, vihannestarha, hedelmätarha ; kirj. Frans Salonen, Arvo Haapanen. WSOY 1944, 5. uusittu ja täydennetty painos 1952, 6. painos 1956
 Uusi puutarhakirja 2, Koristetarha, asuinhuonekasvit, kasvinsuojelu ; kirj. Frans Salonen, Arvo Haapanen. WSOY 1944, 3. uusittu painos 1950, 4. uusittu ja täydennetty painos 1952, 5. uusittu ja täydennetty painos 1954
 Kotipuutarhurin tietokirja ; kirj. Frans Salonen, Arvo Haapanen. Suomen kirja, Helsinki 1946, 2. uud. painos 1948
 Puutarhan kasvinsuojelu. WSOY 1947
 Ystävieni kirja : syntymäpäiväkirja. Pellervo-seura, Helsinki 1947
 Perennat kuvina : monivuotiset puutarhakukat viljelyohjeineen. Otava 1953

Lähteet 

Suomalaiset puutarhurit
Suomalaiset tietokirjailijat‎
Vuonna 1887 syntyneet
Vuonna 1969 kuolleet
Uuden-Värtsilän rautatieasema

Uusi-Värtsilän rautatieasema (, ratakm 564+500) on lakkautettu liikennepaikka Keski-Karjalassa Tohmajärven kunnassa Niiralan radalla. Rautatieaseman alkuperäinen lyhenne oli Uwä ja sen sijainti oli 564+105.

Uusi-Värtsilä otettiin käyttöön vuonna 1940, kun Wärtsilä-yhtymä Oy:n Värtsilän terästehdas jäi alueluovutusten takia Neuvostoliiton puolelle samoin kuin myös osa Värtsilän kunnastakin. Peijoniemen kylään perustettiin uusi rautasulattamo ja sen myötä Uusi-Värtsilän seisake perustettiin 10. kesäkuuta 1940 syrjäiselle metsäseudulle.

Vuonna 1942 valmistunut hirsirakenteinen asemarakennus ja vanha makasiinikin ovat edelleen olemassa. Liikennepaikka muutettiin miehittämättömäksi vuonna 1969 ja matkustajaliikenne lakkautettiin 1. kesäkuuta 1987, jolloin koko rataosuudelta loppui matkustajaliikenne. Liikennepaikka lakkautettiin kokonaan 2. maaliskuuta 1998.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Vaunut.org: kuvia Uusi-Värtsilästä

Pohjois-Karjalan lakkautetut rautatieliikennepaikat
Tohmajärven rautatieliikennepaikat
HM Motorcycles

HM-Moto eli Honda Montesa on Italiassa valmistettava moottoripyörämerkki. HM valmistaa enduro- ja supermotomallisia mopoja, kevytmoottoripyöriä ja moottoripyöriä. HM valmistaa sekä 4-tahtisia, että 2-tahtisia kevytmoottoripyöriä.

HM pyörien maahantuoja on Motomarket

Italialaiset moottoripyörävalmistajat
Oulun tuomiokirkkoseurakunta

Oulun tuomiokirkkoseurakunta on yksi Oulun seurakuntayhtymän seitsemästä seurakunnasta. Seurakunta toimii Oulun kaupungin keskustan alueilla. Seurakunnassa on noin 16 000 jäsentä.

Historiaa 
Oulun seurakunta sai tuomiokirkkoseurakunnan aseman vuonna 1900, kun hiippakunnan hallinto siirtyi Kuopiosta Ouluun.

Kirkkoherrat 
Oulun tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherroina eli tuomiorovasteina ovat toimineet:
 1951–1963 L.P. Tapaninen
 1963–1971 Jorma Sipilä
 1971–1977 Olavi Airas
 1977–2000 Arvi Seppänen
 2000–2007 Heikki Karvosenoja
 2007–2017 Matti Pikkarainen
 2017– Satu Saarinen

Kirkot 
 Oulun tuomiokirkko

Lähteet

Oulun evankelis-luterilaisen hiippakunnan seurakunnat
Kristinusko Oulussa
Brahen Kellari

Brahen Kellari on Turun keskustassa Puolalankadulla vuodesta 1967 toiminut Turun vanhin kellariravintola. Vuonna 1888 rakennetussa talossa sijaitsevassa ravintolassa on 110 asiakaspaikkaa, ja sen  on vuodesta 1997 omistanut Hessu Martikainen.

Brahen Kellarissa on järjestetty pimeydessä nautittavia illallisia.

Samaan yritykseen nimeltä Mar-La Ravintolat Oy kuuluu läheisellä Yliopistonkadun kävelykadulla toimiva Café Brahe.

Lähteet

Aiheesta muualla
Ravintolan verkkosivusto

Ravintolat Turussa
Jewish Encyclopedia

Jewish Encyclopedia on alun perin vuosina 1901–1906 julkaistu ja 1960-luvulla uudelleen painettu juutalaisuutta käsittelevä tietosanakirja, joka sisältää yli 15 000 artikkelia. Se on täten Encyclopaedia Judaican ohella tärkeimpiä juutalaisuutta käsitteleviä lähdeteoksia. Nykyisin teos kuuluu public domainiin. Se on saatavilla useilla Internet-sivustoilla, joista huomattavimpia ovat jewishencyclopedia.com ja Internet Archive.

Kirjan koko nimi on The Jewish Encyclopedia: A Descriptive Record of the History, Religion, Literature, and Customs of the Jewish People from the Earliest Times to the Present Day'.

Lähteet

Aiheesta muualla

JewishEncyclopedia.com
Internet Archive

Tietosanakirjat
Nerkoo (Lapinlahti)

Nerkoo on yksi Lapinlahden kylistä, joka sijaitsee Lapinlahden kirkonkylästä noin 6 kilometriä pohjoiseen. Siellä toimii muun muassa Nerkoon koulu (alakoulu).

Historia 

Nerkoon nimelle ei ole löydetty yksiselitteistä vastausta. Suosituimman oletuksen mukaan Niemeen tuli asumaan Nerkko-niminen mies. Alettiin puhua Nerkonniemestä ja ajan myötä sana vääntyi muotoon Nerkoonniemi. Toinen teoria lähtee foneettisesta yhteydestä ruotsin kieleen, esimerkkeinä när gå (läheltä piti) tai ner gå (alas virtaa). Kaikista todennäköisin selitys on yksinkertainen: Saamen ’niemeä’ merkitsevää sanaa njárga tavataan lainautuneena myös suomenkielisissä paikannimissä: sellaisia ovat Rovaniemen Narkaus sekä Lapinlahden ja Kihniön Nerkoo. Nerkoo tarkoittaa siis niemeä ja sellainenhan Nerkoolta löytyykin: Nerkoonniemi.

Vuonna 1866 aloitettiin hätäaputyönä Nerkoon kanavan rakentaminen. Kanavaa rakennettaessa kuoli lähes sata työmiestä.

Eemil Halonen aloitti Nerkoolla taidevalimo-toiminnan vuonna 1903.

Lähteet 
 http://www.lapinlahti.fi/fi/Tietoa-kunnasta/Kylat/Nerkoo

Viitteet

Lapinlahti
Pohjois-Savon maakunnan entiset taajamat
Sumu Sireeni

Sumu Sireeni on alkujaan Romaniasta lähtöisin oleva, Facebookissa suurta suosiota saavuttanut suomalainen aasi. Syyskuussa 2016 Sumu Sireenin Facebook-sivulla oli jo yli 18 000 tykkääjää. Sumu Sireeni asuu Kirkkonummella Kaisa Toivosen ravitallissa.

Sumu Sireeni on ollut esillä lukuisissa suomalaisissa lehdissä, muun muassa Maaseudun Tulevaisuudessa, Helsingin Sanomissa, Yleisradiossa,, Iltalehdessä, Ilta-Sanomissa, Seiskassa, Avussa, Koululaisessa ja Lemmikissä. Sumu Sireenin suosio Facebookissa on kasvanut vuosi vuodelta. 

Sumu Sireeni on syntynyt noin vuonna 2008 Romaniassa, mistä se on myöhemmin viety Belgiaan. Sieltä sen osti Suomeen hevoskauppias Juha Ruutsalo, joka myi aasin sen nykyisille omistajille Stall Petbackalle ja Täti-M Teamille. Sumu Sireeni asuu Kaisa Toivosen ravitallissa Kirkkonummella. Toivonen myös omistaa Sumu Sireenin puolisonsa ja puolisonsa äidin kanssa.

Syyskesästä 2016 Sumu Sireenin odotettiin varsovan ensimmäisen jälkeläisensä. Tiineys kuitenkin päättyi ilmeisesti keskenmenoon. Aasia ei aiota enää astuttaa.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Sumun Sireenin Facebook-sivut (facebook.com)

Kuuluisat eläimet
Ihminen (albumi)


Ihminen on psykedeelisen rockin yhtye Seremonian toinen studioalbumi. Se julkaistiin 18. lokakuuta 2013 levymerkillä Svart Records.

Vastaanotto 
Soundin Antti Mattila antoi albumille neljä tähteä viidestä. Hän kuvailee albumia tunnelmalliseksi ja nykyaikaan epäsovinnaiseksi, tasokkaaksi historiankirjoitukseksi ja vastavoimaksi musiikkiteollisuudelle, joka sisältää vaikutteita varhaisesta heavy rockista. Imperiumin Antti Klemi sanoí arvostelussaan yhtyeen käyttäneen yllätysmomenttinsa esikoisalbumillaan, mutta myönsi yhtyeen menneen eteenpäin monella osa-alueella. Kehuja saivat erityisesti muusikoiden soitanta ja laulajan äänen vivahteikkuuden kehitys.

Kappaleet 
Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Seremonia sekä sanoittanut Ilkka Vekka, ellei toisin mainittu.

Kokoonpano 
 Noora Federley – laulu
 Ville Pirinen – kitara, urut, syntetisaattori
 Teemu Markkula – kitarat, urut, syntetisaattori
 Ilkka Vekka – basso, syntetisaattori
 Erno Taipale – rummut, huilu, kitara

+

 Jukka Salminen – kitara (kappale 10)

Tuotanto 
 Teemu Markkula – äänittäjä, miksaaja
 Ville Pirinen – miksaaja
 Garrett Hammond – masteroija
 Seppo Kekäläinen – layout
 N. Luhtasaari – valokuvat

Arvostelut 
 Imperiumi.net: 
 Soundi:

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 iTunes: Seremonia – Ihminen

Seremonian albumit
Vuoden 2013 albumit
Svart Recordsin albumit
Pahuuden äänet


Pahuuden äänet on psykedeelisen rockin yhtye Seremonian neljäs studioalbumi. Se on julkaistiin 30. syyskuuta 2016 levymerkillä Svart Records. Kappaleiden sanoitukset jatkavat edeltävän albumin, Kristalliarkin teemaa. Musiikillisesti se on yhtyeen siihenastisista julkaisuista synkin.

Albumin lopetuskappale ”Uusi aamu sarastaa” julkaistiin Soundcloud -suoratoistopalvelussa 22. elokuuta 2016. Toinen kappale ”Kuoleman planeetta” julkaistiin 1. syyskuuta 2016 musiikkivideon saattelemana.

Vastaanotto 
Albumi sai hyvän vastaanoton. Metalliluolan Ilkka Järvenpää antoi albumille arvosanan 8–/10. Hän kuvaili sitä hämmentäväksi eikä omaan makurepertuaariinsa soveltuvaksi, mutta myönsi psykedeelisen 60-lukulaisen soundin menneen nappiin. Viihdesivusto Imperiumilta albumi sai arvosanan 6.5/10, joka on poikkeuksellisesti kahden arvostelijan arvioiden keskiarvo. Tuomio Harju piti albumia välityönä ja epäili ettei yhtyeellä ole välttämättä enää muuta annettavaa, kun taas Antti Klemi piti uutta suuntaa hyvänä, vaikka hänestä noise-musiikin harmonia kaipaa vielä työtä.

Kappaleet

Kokoonpano 
 Noora Federley – laulu
 Teemu Markkula – kitara
 Ville Pirinen – kitara
 Ilkka Vekka – basso
 Erno Taipale – rummut, huilu

Arvostelut 
 Imperiumi.net
 Antti Klemi: 
 Tuomio Harju: 5+/10
 Metalliluola: 8–/10
 Turun Sanomat: positiivinen
 Sea of Tranquility:

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Seremonian albumit
Vuoden 2016 albumit
Svart Recordsin albumit
Ota rahat ja juokse

Ota rahat ja juokse on MTV3-kanavalla esitettävä suomalainen tositelevisiosarja, jossa kilpailijoiden tehtävänä on piilottaa 10 000 euroa sisältävä rahasalkku yhdessä tunnissa niin hyvin, etteivät heidän peräänsä lähetetyt etsivät löydä sitä. Etsintöjen ajaksi kilpailijat suljetaan putkaan 30 tunnin ajaksi (ensimmäisellä kaudella 48 tunnin ajaksi), jona aikana heitä kuulustellaan. Jos etsivät eivät löydä salkkua, saavat kilpailijat pitää piilottamansa rahat.

Ohjelman ensimmäinen tuotantokausi esitettiin syys–marraskuussa 2016. Toisen kauden kilpailijahaku alkoi toukokuussa 2018 ja kauden esittäminen syyskuussa 2018. Kolmannen kauden esittäminen alkaa tammikuussa 2023. Kauden kilpailijat ovat aiemmista poiketen julkisuuden henkilöitä.

Ohjelmaa juontaa lumilautailija Eero Ettala, joka teki ohjelman ensimmäisellä tuotantokaudella ensimmäisen juontoroolinsa televisiossa. Kuulustelijoina toimivat Kimmo Keinänen ja Juha-Matti Kemppinen. Etsivinä puolestaan Ari Huhtinen ja Hanna Kajosmaa. Toisella kaudella Kajosmaan korvasi Kristiina Mikkilä.

Sarja perustuu yhdysvaltalaiseen Take the Money and Run -formaattiin.

Jaksot

Ensimmäinen tuotantokausi 

1 Etsivät löysivät salkun 3 minuuttia etsintäajan päättymisen jälkeen ja kilpailijat saivat pitää piilottamansa rahat.

Toinen tuotantokausi

Lähteet 

2010-luvun televisiosarjat
2020-luvun televisiosarjat
MTV3:n televisio-ohjelmat
Suomalaiset tositelevisiosarjat
American Kickboxing Academy

American Kickboxing Academy, lyhyemmin AKA on yhdysvaltalainen vapaaotteluseura. Sitä pidetään yhtenä parhaista vapaaotteluseuroista. Seuran on tuottanut useita UFC mestareita; Cain Velasquez, Daniel Cormier, Luke Rockhold ja Habib Nurmagomedov.

Historia
Javier Mendez perusti oman kamppailuseuran vuonna 1985 otellessaan samoihin aikoihin potkunyrkkeilyn parissa. Myöhemmin muutettuaan 1996 San Joseen hän siirsi seuransa uuteen kaupunkiin, jossa myöhemmin alettiin harjoittelemaan myös vapaaottelua. 1996 Brian Johnstonista tuli seuran ensimmäinen ottelija, joka pääsi UFC:hen. Sittemmin Frank Shamrock liittyi seuraan 1997 kehittääkseen pystyotteluaan, jonka jälkeen useat muut ottelijat alkoivat osoittaa mielenkiintoa seuraa kohtaan parantaakseen pystyotteluaan, kuten B. J. Penn, Bobby Southworth, Josh Thomson, Mike Swick, Paul Buentello, Jon Fitch ja Mike Kyle.

Menestyneimmät ottelijat

Lähteet

Aiheesta muualla
Kotisivut 

Kamppailulajiseurat
Ahveninen

Ahveninen voi tarkoittaa seuraavia:

 Ahveninen, kylä Joensuussa
 Ahveninen, järvi Kannonkosken Lakomäellä
 Ahveninen, järvi Kannonkoskella ja Äänekoskella lähellä Ispohjaa
 Ahveninen, järvi Laukaassa
 Ahveninen, järvi Laukaan Rantalankylässä
 Ahveninen, järvi Multialla Pengerjoen yläosan alueella
 Ahveninen, järvi Suonenjoella
 Ahveninen, järviallas Tervossa, osa Hirvijärvi–Kallioselkä–Ahveninen–Suovun järvikokonaisuutta
 Iso-Ahveninen, järvi Vesannon ja Viitasaaren rajalla
 Pieni-Ahveninen, lampi Äänekoskella lähellä Ispohjaa
 Vähä-Ahveninen, lampi Padasjoella
 Ahveninen, sukunimenä:
 Vuokko Ahveninen (1910–1973), neuvostoliittolainen kaunokirjallisuuden suomentaja