Tralleis

Tralleis (, myös Trallis, ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kaariassa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi nykyisen Aydınin kaupungin paikalla.

Maantiede 

Tralleisin poliksen kaupunkikeskus sijaitsi Kaariassa Messogis-vuoren (nyk. Aydin Dağlari) eteläpuolella olleella tasangolla jonkin verran pohjoiseen Maiandros-joesta (nyk. Büyük Menderes). Kaupungin läheltä virtasi Maiandroksen sivujoki Eudon, kun taas toinen sivujoki virtasi aivan kaupungin halki. Kaupungin akropoliina eli linnavuorena ja yläkaupunkina toimi jyrkkärinteinen kukkula alakaupungin pohjoispuolella.

Kaupungin arkeologinen alue sijaitsee heti nykyisen Aydinin kaupungin pohjoispuolella. Se on varuskunta-aluetta, ja pääsy sinne on ollut rajoitettua.

Tralleisin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kokoa ei tunneta. Kaupungin ympärillä oli hedelmällistä maaperää, ja se sijaitsi merkittävien länteen, etelään ja itään päin johtaneiden teiden risteyksessä. Kaupungista länteen eli Maiandroksen alajuoksulle päin sijaitsi Magnesia, etelään Alabanda ja itään yläjuoksulle päin Nysa.

Historia 

Tralleis oli kreikkalaisen perinteen mukaan Argoksesta tulleiden kreikkalaisten yhdessä traakialaisten Tralleis-heimolaisten kanssa perustama siirtokunta. Tällä selitettiin kaupungin nimi. Kaupungin muiksi nimiksi mainitaan muun muassa Antheia, Euantheia, Polyantheia, Erymna ja Kharaks. Toisten antiikin aikaisten tietojen mukaan Tralleis olisi kuitenkin ollut pelasgilainen asutus, jonka alkuperäinen nimi oli Larissa. Myöhemminkin kaupungin asujaimisto koostui osaksi kreikkalaisesta ja osaksi ei-kreikkalaisesta väestöstä. Sen kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Traldeus () ja Trallianos ().

400-luvulla eaa. Tralleis oli Persian vallan alla. Spartalaiset yrittivät vallata sen persialaisilta Thibronin johdolla vuonna 400 eaa., mutta epäonnistuivat sen linnoitteiden vahvuuden vuoksi. Antigonos valtasi kaupungin vuonna 313 eaa. Myöhemmin se tuli seleukidien valtaan, ja sen nimeksi tuli Seleukeia (myös Seleukeia Maiandros-joella, lat. Seleuceia ad Maeandrum). Plinius vanhemman mukaan kaupunki olisi tunnettu jossakin välissä myös nimellä Antiokheia, mutta tätä pidetään virheenä.

Magnesian taistelun jälkeen Tralleis tuli Pergamonin eli attalidien valtaan. Kaupunkia hallitsi tuolloin Eumenes II. Pliniuksen mukaan Attaloksella (Attalos II?) olisi ollut kaupungissa palatsi. Kaupunki säilyi Pergamonin hallussa vuoteen 133 eaa. saakka, vaikka tukikin usurpaattori Aristonikosta Roomaa vastaan.

Tralleis kukoisti edullisen sijaintinsa ja kaupankäynnin ansiosta. Sen asukkaat tunnettiin vauraudestaan, ja heillä oli kunnia toimia usein asiarkkeina eli seudun kisojen johtajina. Antiikin kirjailijat mainitsevat kaupungin usein.

Ensimmäisen Mithridateen sodan aikaan Tralleis oli Kratippoksen poikien johtama tyrannia. Nämä suorittivat kaupungissa sen roomalaisten asukkaiden joukkomurhan. Myöhemmin Tralleisin Nikelle (Victorialle) omistettuun temppeliin pystytettiin Julius Caesarin patsas. Caesarin ollessa Vähässä-Aasiassa temppelissä sanottiin tapahtuneen ihme. Kaupungin alue oli maanjäristysherkkää. Se kärsi suuria tuhoja maanjäristyksessä keisari Augustuksen aikana vuonna 26 eaa., ja keisari lahjoitti sen tuhojen korjaamiseksi suuren summan rahaa. Kiitokseksi avusta kaupunki otti nimen Kaisareia, joskaan nimi ei vaikuta vakiintuneen käyttöön. Tralleislaiset pyysivät saada luvan rakentaa kiitokseksi temppelin Tiberiukselle, mutta keisari kieltäytyi, koska ei pitänyt kaupungin resursseja riittävinä.

Tralleis löi roomalaisella kaudella omaa rahaa aina Gallienuksen aikaan vuosiin 253–268 saakka. Olympian kisojen voittoja kaupungilla tiedetään olleen koko antiikin ajalla ainakin kolme. Kaupungista olivat kotoisin muun muassa kuvanveistäjät Apollonios ja Tauriskos (1. vuosisata eaa.), kirjailija Flegon (100-luku jaa.), Hagia Sofian suunnittelija Anthemios (400/500-luku jaa.) sekä filosofi Asklepios (500-luku jaa.)

Varhaisella kristillisellä kaudella kaupunki oli piispanistuin Efesoksen metropoliitan alaisuudessa. Kaupunki taantui varhaiskeskiajalla. Se säilyi kuitenkin olemassa, ja Andronikos Palaiologos kunnostutti sitä. Kaupungin arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1888 Pergamoniakin kaivaneen Carl Humannin johdolla, ja niitä jatkettiin vuosina 1901–1903 Etem Hamdl Beyn johdolla.

Rakennukset ja löydökset 

Kaupungin paikalla on nähtävissä joitakin raunioita. Vielä 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa paikalla oli nähtävissä enemmän jäänteitä, mukaan lukien agoran, kreikkalaisen tai roomalaisen teatterin, stadionin sekä gymnasionin osia.

Nykyisin raunioita on jäljellä selvästi vähemmän. Niihin kuuluvat lähinnä 200-luvulle jaa. ajoitetun gymnasionin rauniot, joihin kuuluu kolme korkeaa kaarta. Ne tunnetaan paikallisesti nimellä Üc Gozler. Teatteri sijaitsi akropoliin etelärinteessä. Siitä on säilynyt lähinnä katsomon tukimuuria sekä kaarella varustettu sisäänkäynti ylemmälle diazoma-käytävälle. Teatterissa oli maanalainen käytävä, joka kulki skene- eli näyttämörakennuksesta orkhestran keskelle.

Kaupungin pääjumala oli Zeus Larasios, joten siellä oli oletettavasti tälle omistettu temppeli. Piirtokirjoituksista kaupungissa tiedetään olleen myös Dionysokselle omistettu kultti ja näin oletettavasti myös pyhäkkö.

Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on erityisesti Aydınin arkeologisessa museossa ja Istanbulin arkeologisessa museossa. Niihin lukeutuu muun muassa veistoksia, kuten karyatidi-veistos ja nuorukaista esittävä veistos.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Arkeologiset kohteet Turkissa
Kaarian kaupungit