Nikolai Tšernyševski

Nikolai Gavrilovitš Tšernyševski (; 24. heinäkuuta (J: 12. heinäkuuta) 1828 Saratov – 29. lokakuuta (J: 17. lokakuuta) 1889 Saratov) oli venäläinen kirjailija, radikaali journalisti ja poliitikko. Neuvostoliitossa häntä pidettiin V. I. Leninin edeltäjänä

Tšernyševski oli syntyjään köyhä papin poika Saratovista. Hän opiskeli pappisseminaarissa ennen pääsyään Pietarin yliopistoon 1846. Vuonna 1854 hän ryhtyi kriitikoksi ja kirjoitti esseitä filosofiasta. Hänen lopputyönsä ja teoksensa Taiteen esteettiset suhteet todellisuuteen on edelleen estetiikan perusteoksia.

Tšernyševski määritteli kauneuden seuraavasti: "Kaunis on olio, jossa näemme elämän sellaisena, jollaista sen pitäisi olla käsitystemme mukaisesti.” Tšernyševski keskittyi kuitenkin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin epäkohtiin ja ryhtyi englantilaisia utilitaristeja seuraten kannattamaan egoismia käyttäytymisen luonnollisena ohjenuorana. Hän oli länsimaalaismielinen ja vastusti slavofiileja. Maanomistajat syyttivät häntä luokkavihan lietsomisesta, vaikka hänen vallankumouksellisuutensa on kiistanalainen, sillä suoranaisesti hän kritisoi lähinnä vain maaorjien vapautuksen (1861) jäämistä puolitiehen. Hänet pidätettiin 1862. Hän kirjoitti Pietari-Paavalin linnoituksessa sosialistisen utopiaromaanin Mitä on tehtävä? (Što delat?, 1863). Se sai vahingossa julkaisuluvan 1863, koska se näennäisesti kertoo vain rakkaustarinan. Tšernyševski tuomittiin pakkotyöhön ja karkotettiin Siperiaan. Hän sai palata Euroopan puoleiselle Venäjälle 1883. Hän palasi kotikaupunkiinsa 1889, jossa kuoli samana vuonna.

Tšernyševski toimitti vuosina 1854–1862 aikakauskirjaa Sovremennik, jossa julkaisemillaan radikaaleilla kirjoituksilla kansantalouden, historian ja kirjallisuuskritiikin aloilla hän herätti huomiota. Hänet pidätettiin ja vankeusaikanaan 1862–1863 hän kirjoitti kuuluisan nihilistisen tendenssiromaanin Mitä on tehtävä?. Hän joutui vallankumouksellisten mielipiteidensä vuoksi 1864 pakkotyöhön Siperiaan. Tšernyševski sai 1883 muuttaa Astrakhaniin, jossa hän jatkoi kirjallista toimintaansa. Hän käänsi venäjäksi muun muassa John Stuart Millin teoksen Principles of political economy ja varusti sen tärkeillä lisäyksillä. Kootut teokset ilmestyivät ulkomailla 1868–1870. Venäjällä niiden ilmestyminen sallittiin vasta 1900-luvulla.

Tšernyševski sai erinomaisen kasvatuksen kotona ja opiskeli Pietarin yliopistossa, jossa hän kirjoitti 1855 maisterintutkielman Taiteen esteettiset suhteet todellisuuteen, jonka pohdiskelun kuitenkin opetusministeri A. S. Norov kielsi. Tšernyševski aloitti kirjallisen toiminnan jo 1853 ja kirjoitti Sovremennikiin 1855–1857 muutamia teräviä tutkielmia Aleksandr Puškinin ja Nikolai Gogolin kaudesta. Hän siirtyi kuitenkin nopeasti kirjoittamaan politiikasta ja taloudesta John Stuart Millin vaikutuksesta Venäjän talonpoikaiskysymyksen yhteydessä. Pian maaorjuuden lakkauttamisen jälkeen Sovremennik kiellettiin, ja Tšernyševski suljettiin Petropavlovskin linnoitukseen (1862), jossa hän oli kaksi vuotta. Vaikka todisteita poliittisista rikkomuksista ei ollut, hänet tuomittiin karkotukseen Siperiaan ankaraan valvontaan. Vasta 1883 hän pääsi heikentyneen terveytensä vuoksi palaamaan Astrakhaniin, jossa hän käänsi Max Weberin maailmanhistoriaa, ja 1889 hän pääsi muuttamaan synnyinkaupunkiinsa.

Tšernyševskin painetut kirjoitukset saatiin julkaista, eräin poikkeuksin, vasta hänen kuolemansa jälkeen. Hänen parhaisiin kirjallisuuskriittisiin töihinsä kuuluvat tutkielmat Tolstoin teoksista Lapsuuteni ja Nuoruuteni sekä sotakuvaukset Krimiltä ja Kaukasiasta. Jo vankeudessa Pietarissa hän kirjoitti utopistisen yhteiskunta- ja avioliittoromaanin Tšto delat? (1885, suom. Mitä on tehtävä? Kertomus uusista ihmisistä). Vaikka romaani ei ollut taiteellisesti merkittävä ja se oli naiivi sommittelultaan, siitä tuli hyvin merkittävä, ja huolimatta sen leppoisuudesta ja näennäisestä harmittomuudesta sillä oli suuri vaikutus vallankumoukselliseen opiskelijaliikkeeseen. Se oli Venäjällä kielletty vuoteen 1900 asti.

Suomennetut teokset

Lähteet

Aiheesta muualla 

Venäläiset kirjailijat
Sosialistit
Vuonna 1828 syntyneet
Vuonna 1889 kuolleet