Alkuperäiskansa

Alkuperäiskansalla tarkoitetaan yleiskielessä erityisesti vähemmistöksi jäänyttä kansallisuutta, joka on jonkin alueen alkuperäistä väestöä, esimerkkinä "Intiaanit, saamelaiset ym. alkuperäiskansat." Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksessa 169 käsite on saanut laajan poliittisen määritelmän. Siinä ei mainita vähemmistöasemaa.

Alkuperäiskansat muodostavat arviolta noin kuusi prosenttia maailman väestöstä. Pelkästään Intiassa heitä on yli 100 miljoonaa  ja koko maailmassa 370–600 miljoonaa. Alkuperäiskansojen eliniänodote on keskimäärin lyhyempi kuin muulla väestöllä. Syynä ovat muun muassa köyhyys, aliravitsemus ja tartuntataudit.

ILO:n määritelmä 
Kansainvälisen työjärjestön (ILO) alkuperäiskansoja koskevassa yleissopimuksessa nro 169 määritellään sopimuksen soveltamisen kohde. Alkuperäiskansalla siinä tarkoitetaan: 

a) niitä itsenäisissä maissa eläviä heimokansoja, joiden sosiaaliset, kulttuuriset ja taloudelliset olot erottavat ne muusta kansallisesta yhteisöstä ja joiden asemaa säännellään kokonaan tai osittain niiden omilla tavoilla tai perinteillä tai erityissäädöksillä tai – määräyksillä ja

b) niitä itsenäisissä maissa eläviä kansoja, joita pidetään alkuperäiskansoina sen vuoksi, että ne polveutuvat väestöstä, joka maan valloittamisen tai asuttamisen tai nykyisten valtionrajojen muodostumisen aikaan asui maassa tai sillä maantieteellisellä alueella, johon maa kuuluu, ja jotka oikeudellisesta asemastaan riippumatta ovat säilyttäneet kokonaan tai osittain omat sosiaaliset, taloudelliset, kulttuuriset ja poliittiset instituutionsa.

ILO lisää määrittelyyn vielä sen, että tällaisen kansan on itse ymmärrettävä itsensä joko alkuperäiskansaksi tai heimokansaksi, jotta siihen voitaisiin soveltaa ILO:n yleissopimusta.   

Sopimuksen määrittelyn nojalla saamelaisille on hyväksytty alkuperäiskansan asema Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Venäjällä. Näistä maista vain Norja on ratifioinut Kansainvälisen työjärjestön sopimuksen nro 169.

Alkuperäiskansat, luonto ja sosiaaliset suhteet 

On väitetty, että alkuperäiskansat harjoittavat ekologisesti kestävää elämäntapaa, joka hillitsee ilmastonmuutosta. Toisaalta on väitetty, että niin sanotut alkuperäiskansat kuluttavat luontoa siinä kuin muutkin, jopa asumiskelvottomaksi. Vaikka pienen väestömäärän ja kehittymättömän teknologian vuoksi kulutus voi jäädä  vähäisemmäksi, se ei tarkoita, että alkuperäiskansat "ymmärtäisivät luontoa" tai "olisivat yhtä luonnon kanssa". Jared Diamondin mukaan alkuperäiskansa sai aikaan Pääsiäissaarella täydellisen ekokatastrofin joitakin satoja vuosia sitten. Kaikkien puitten hakkaaminen johti siihen, että edes veneitä ei kyetty enää rakentamaan. 

On myös väitetty, että alkuperäiskansat ylläpitävät patriarkaattia ja sortavat naisia, kuten tapahtuu esimerkiksi Pohjois-Nigeriassa.

Alkuperäiskansoja 

Saamelaiset ovat Euroopan unionin alueen ainoa virallisesti tunnustettu alkuperäiskansa. Euroopan puoleisella Venäjällä on myös alkuperäiskansoja, kuten nenetsit, samojedit, komit sekä adygelaiset kansat, kuten tšerkessit. Euroopassa on myös baskit, joilla on oma itsehallintoalueensa Baskimaa.

Afrikassa monia kansoja pidetään alkuperäiskansoina, vaikka nämä ovatkin usein syrjäyttäneet aiempia kansoja, jopa melko äskettäin. Amerikassa kaikkia 1400-luvun eurooppalaisvalloittajien edeltäjistä polveutuvia pidetään alkuperäiskansoina (intiaanit, eskimot). Aasiassa alkuperäiskansoja ovat esimerkiksi armenialaiset, Pohjois-Irakin assyrialaiset, Hokkaidon ainut ja lukuisat muut. Australiassa ja Uudessa Seelannissa heitä ovat muun muassa Australian aboriginaalit ja Uuteen-Seelantiin noin vuonna 1280 saapuneet maorit.

Katso myös
Eristyksissä elävät ihmisryhmät
Kansainvälinen maailman alkuperäiskansojen päivä
Alkuperäiskansojen oikeudet

Lähteet

Aiheesta muualla 

 
 
 

Etniset ryhmät
Seulonnan keskeiset artikkelit