Savitaipale

Savitaipale on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa. Kunnassa asuu 3326 ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km². Vapaa-ajan asuntoja on 2 800.

Maantiede 
Savitaipale sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa. Sen naapurikunnat ovat Kouvola, Lemi, Luumäki, Mikkeli, Mäntyharju, Puumala ja Taipalsaari.

Savitaipaleella on kaikkiaan 167 järveä, joista suurimmat ovat Kuolimo, Virmajärvi ja Rautjärvi.

Savitaipaleen Natura-kohteita ovat supistaan tunnettu Vuohilammen metsä, poikkeuksellisen karu suuri järvi nimeltään Kuolimo, kahlaajalintujen suosima Jäkälänjärvi, Järvitaipaleen harjualue ja Lietveden saaristoalue, jolla elää saimaannorppa.

Kyliä
Havola, Heituinlahti, Hyrkkälä, Jokeinmaa, Kaihtula, Karhula, Kaskeinkylä, Kaulio (Kauliala), Kokkola, Korhola, Korpela, Koskeinkylä, Kuivanen, Kunttula, Kurhila (Järviä), Kylliälä, Kärpänen, Laari, Laksiainen, Lamminpää, Lavikanlahti, Luotola, Luotolahti, Lyytikkälä, Marttila, Monola, Niinimäki, Partakoski, Paukkula (Paukkunen), Peltoinlahti, Pettilä, Purtoismäki, Pöntylä, Rahikkala, Rantala, Ratasalo, Savitaipale, Solkeinkylä, Susivuori, Säänjärvi, Tukiala, Uiminniemi, Valkolanmäki, Virmajärvi, Välijoki

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Savitaipaleella oli 3 480 asukasta, joista 1 829 asui taajamassa, 1 625 haja-asutusalueilla ja 26:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Savitaipaleen taajama-aste on 53,0 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Savitaipaleen kirkonkylä.

Historia 
Savitaipaleen alueella on merkkejä esihistoriallisesta asutuksesta: Kuolimojärven alueelta on löydetty kivikautisia asuinpaikkoja ajalta 3000–1600 eaa., Ruuniemen kalliomaalaus ja Niinivuoren kalliomaalaus, joka on ajoitettu kivikaudelle.

Varsinainen Savitaipaleen pitäjä perustettiin vuonna 1639.

Vuonna 1655 Savitaipaleella oli seuraavat läänityksenhaltijat: Detlof Kuhlefelt, Christoffer Böllia, Mårten Jostson, Otto Reinhold Taube, Franz Stegling, Lorenz Melin, Wisbrecht von Rodenburg ja Bertil Dum.

Kustaa III:n sodan jälkeen venäläiset rakennuttivat Kärnäkoskelle vuosina 1791–1793 linnoituksen Pietarin puolustukseksi osana Kaakkois-Suomen linnoitusjärjestelmää.

Vuonna 1918 Savitaipaleen taistelut päättyivät punaisten vetäytymiseen.

Nykyinen Savitaipaleen kirkko on valmistunut vuonna 1924. Sitä ennen kunnassa ehti olla peräti kuusi kirkkoa, joista yksi paloi salaman sytyttämänä ja yksi tuhoutui vuoden 1918 taisteluissa.

Talvisodan aikana Viipurin hiippakunnan tuomiokapituli, piispa, lääninhallitus ja Viipurin hovioikeus siirtyivät Savitaipaleelle evakkoon. Kirkko toimi hajalleen sijoitettujen siirtokarjalaisten tuomiokirkkona.

Hallinto 
Savitaipaleen kunnanjohtaja vuodesta 2021 on Johanna Mäkelä. Hänen edeltäjänsä oli vuonna 2017 kunnanjohtajana aloittanut Kimmo Kainulainen. Kainulaisen edeltäjä oli Tapio Iso-Mustajärvi.

Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista kymmenen on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.

Talous 
Vuonna 2015 kunnassa oli 1 098 työpaikkaa. Niistä 18 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 66 % palveluissa ja 14 % jalostuksessa. Alkutuotannon osuus oli suurempi kuin koko maassa (3 %).

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Savitaipaleen Osuuspankki, metalliteollisuuden alihankintatöitä tekevä Savira Oy ja Koneyhtymä Juopperi.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Savitaipaleella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:

Taipaleen seurakunta

Taipaleen seurakunta toimii myös Lemin ja Taipalsaaren kuntien alueilla.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Savitaipaleen alueella toimii Lappeenrannan ortodoksinen seurakunta.

Palveluja

Savitaipaleella on kaksi perusopetusta antavaa koulua: Europaeuksen koulu (luokka-asteet 1–9) kirkonkylän koulukeskuksessa ja Heituinlahden koulu (luokat 1–6). Vuonna 2012 valmistuneessa kirkonkylän koulukeskuksessa toimii myös toisen asteen yleissivistävää opetusta antava Savitaipaleen lukio.

Savitaipaleen kunnankirjasto (Keskustie 2) on yleinen kirjasto ja osa Heili-kirjastokimppaa.

Savitaipaleen hyvinvointiasema (Maitolantie 7) tarjoaa arkisin perustason terveydenhoitopalveluja. Ensiapua ja kiireellistä terveydenhoitoa tarjoaa Etelä-Karjalan keskussairaalan K-siivessä toimiva yhteispäivystys (Kahilanniementie 2, Lappeenranta).

Tunnettuja savitaipalelaisia 
 Toimi Alatalo (1929–2014), viestihiihdon olympiakultamitalisti
 D. E. D. Europaeus (1820–1884), kielitieteilijä ja kansanrunouden kerääjä
 Mirja Hietamies-Eteläpää (1931–2013), hiihdon olympiakultaa viestissä ja hopeaa henkilökohtaisella matkalla
 Matti Kyllönen (s. 1949), urheilutoimittaja ja formulaselostaja
 Jonni Myyrä (1892–1955), kaksinkertainen keihäänheiton olympiavoittaja
 Matti Niemi (s. 1958), Itä-Suomen yliopiston siviilioikeuden professori
 Leo Pylkkö (1901–1974), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
 Väinö Rautio (1894–1974), taidemaalari
 Viljo Savikurki (1905–1975), kuvanveistäjä
 Jussi Tikka (1895–1963), yritysjohtaja, kauppaneuvos
 Reijo Tossavainen (s. 1948), entinen kansanedustaja (Perussuomalaiset)

Ruokakulttuuri
Savitaipaleen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla härkäpavuista ja sianlihasta keitetty papurokka, puolavelli eli puolukkavelli sekä uunimunavoi.

Katso myös 
 Kärnäkosken linnoitus
 Savitaipaleen kirkko
 Luettelo Savitaipaleen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Peltoinlahdentie

Lähteet

Kirjallisuutta 
 Jurvanen P., Paakkinen M., Savolainen H.: Isien taival: Savitaipale 1639–1989. Savitaipaleen kunta, Savitaipaleen srk. 1989. ISBN 952-90-0757-4.
 Murto, T. G: Savitaipaleen pitäjän historia. Lappeenranta 1939

Aiheesta muualla 

 Savitaipaleen kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Savitaipaleen avainluvut
 goSaimaa.com-matkailusivusto

Seulonnan keskeiset artikkelit