joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Kaunis elämä (televisiosarja)

Kaunis elämä on AVA-kanavalla esitetty suomalainen dokumetaarinen realitysarja, jossa eri missikisojen voittajat eri vuosikymmeniltä kertoivat elämästään ja urastaan. Ohjelmassa olivat mukana Lenita Airisto, Riitta Väisänen, Heidi Sohlberg, Tarja Smura, Lotta Näkyvä, Karita Tykkä, Pia Lamberg ja Lola Odusoga.

Sarjan ohjelmaidean oli alun perin keksinyt Riitta Väisäsen. Ohjelma kuvattiin joulukuussa 2017 Vanajanlinnassa. Miss Universumiksi vuonna 1975 valittua Anne Pohtamoa kysyttyyn myös mukaan ohjelmaan, mutta hän joutui kieltäytymään sillä hän oli matkoilla ohjelman kuvausten aikana.

Ohjelman kertojaäänenä toimi Kalle Lindroth.

Jaksot 

 Ensimmäinen jakso esitettiin samanaikaisesti sekä AVA- että MTV3-kanavilla.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Ohjelman verkkosivut
 Ohjelman jaksot MTV:n suoratoistopalvelussa

2010-luvun televisiosarjat
Suomalaiset televisio-ohjelmat
Suomalaiset dokumenttiohjelmat
Suomalaiset tositelevisiosarjat
Ilkka Paananen (toimitusjohtaja)

Ilkka Paananen (s. 16. kesäkuuta 1978) on suomalainen ohjelmistosuunnittelija. Hänet tunnetaan parhaiten mobiilipeliyhtiö Supercellin perustajana ja toimitusjohtajana. Paananen on Mikko Kodisojan ohella toinen jääkiekkoseura Turun Palloseuran pääomistajista. Kunniatohtori Tampereen yliopistosta, vuodelta 2018.

Lähteet  

Suomalaiset yritysjohtajat
Vuonna 1978 syntyneet
Elävät henkilöt
Supercell
Huolenpitosopimus

Palvelusopimus, joka sisältää sovitut palvelut määritellyille asiakkaan tuotteille. Huolenpitosopimus sisältää useimmiten jälkimarkkinoinnin palveluita kuten esimerkiksi määräaikaishuoltoja. Huolenpitosopimus solmitaan asiakkaan ja palveluntarjoajan välillä ja se laskutetaan esimerkiksi joko työsuoritusten mukaisesti tai kuukausierissä. Huolenpitosopimukseen voi kuulua myös muita asiakkaalle tarjottavia tukipalveluita liittyen tuotteiden huoltotoimiin, päivystyshuoltotoimintoihin tai yleiseen palvelutason ylläpitoon asiakkaalle.

Huolenpitosopimuksen yleinen tarkoitus on taata asiakkaan tuotteiden huolto ennakoivasti, jolloin käyttäjien kokemat käyttökatkokset ja myös täsmävikoihin keskittyvä ad-hoc -tyyppinen korjaushuolto saadaan minimoitua. Näin ollen huolenpitosopimus on etenkin B2B-tuotteissa työkalu, jolla pidetään yllä parempaa palvelutasoa myös asiakkaan liiketoiminnassa.     

Tuotteiden ja palveluiden palvelutason ylläpidolla on selkeä vaikutus asiakkaan mielikuviin tuotteesta/palvelusta. Huolenpitosopimuksen avulla teknisten palvelukatkojen, häiriöiden ja reklamaatioiden määrää voidaan vähentää tuntuvasti ja huoltopalvelusta saadaan muokattua esim. IOT-ratkaisujen avulla jatkuvaa ja paremmin asiakasta palvelevaa.       

Huolenpitosopimuksia on saatavilla mm. ajoneuvoihin, talotekniikkaan ja useisiin B2B-tuotteisiin.

Katso myös 
 Palvelutasosopimus (Service Level Agreement)
 Jälkimarkkinointi

Lähteet 
 Esimerkki HORECA-ammattikeittiölaitteiden Dieta-huolenpitosopimuksen sisällöstä 
 Volvo Trucks Huolenpitosopimus

Sopimusoikeus
Node.js

Node.js on avoimen lähdekoodin alustariippumaton ajoympäristö JavaScript-koodin suorittamiseen palvelimella. Historiallisesti JavaScriptiä on pääsääntöisesti käytetty siten, että JavaScript-koodi on ollut upotettuna verkkosivun HTML-koodiin ja se on suoritettu käyttäjän laitteessa, verkkoselaimen JavaScript-moottorilla. Node.js mahdollistaa koodin suorittamisen suoraan palvelimella, jonka jälkeen verkkosivu lähetetään käyttäjälle. Node.js pohjautuu Googlen Chrome V8 JavaScript-moottoriin.

Node.js oli Node.js Foundationin projekti, joka liittyi Linux Foundationiin.

Lähteet

Vapaat ohjelmistot
JavaScript
Yleisurheilun GP-kisat

Yleisurheilun GP-kisat (sponsorin mukaan Motonet GP) on vuonna 2018 aloitettu yleisurheilukisojen sarja, joka korvasi vuonna 2017 lopetetun Eliittikisat-sarjan. Uudistuksella haluttiin muuttaa kisojen painopistettä ja näkyvyyttä.

Ensimmäisenä vuonna sarjassa oli mukana viisi entistä Eliittikisat-järjestäjää: Espoo, Kuortane, Joensuu, Lapinlahti ja Lappeenranta. Vuonna 2019 sarjassa kilpailtiin kuusi kertaa, jolloin uusina paikkoina olivat mukana Lahti, Jyväskylä ja Tampere. Kuortane ja Lappeenranta putosivat pois sarjasta. Vuonna 2020 kilpailusarja oli tarkoitus järjestää Joensuussa, Jyväskylässa, Lahdessa ja Espoossa, mutta koronaviruspandemian vuoksi kesäkuulle suunniteltu Joensuun kilpailu peruttiin ja sen tilalle tuli Kuortaneella käytävä kilpailu elokuulle.

Kilpailut vuosittain
Motonet GP 2018: 13.6. Espoo, 23.6. Kuortane, 4.7. Joensuu, 28.7. Lapinlahti, 22.8. Lappeenranta

Motonet GP 2019: 5.6. Lahti, 19.6. Jyväskylä, 3.7. Tampere, 17.7. Lapinlahti, 24.7. Joensuu, 18.8. Espoo

Motonet GP 2020: 3.6. Joensuu 8.7. Jyväskylä, 15.7. Lahti, 1.8. Kuortane, 5.8. Espoo

Motonet GP 2021: 2.6. Jyväskylä, 10.6. Espoo, 26.6. Kuortane, 14.7. Joensuu, 17.7. Lapinlahti, 19.8. Lahti

Motonet GP 2022: 25.5. Lahti, 1.6. Tampere, 8.6. Espoo, 18.6. Kuortane, 26.7. Jyväskylä, 24.8. Lappeenranta

Lähteet

Aiheesta muualla 
Motonet GP.
Ensisilmäyksellä (2. tuotantokausi)

Carter Baysin ja Craig Thomasin luoman yhdysvaltalaisen Ensisilmäyksellä -tilannekomediasarjan toinen tuotantokausi käynnistyi Yhdysvalloissa CBS-televisiokanavalla 18. syyskuuta 2006. Tuotantokausi sisältää 22 jaksoa, ja sen päätösjakso esitettiin CBS:llä 14. toukokuuta 2007. Suomessa toisen kauden esittäminen alkoi 22. lokakuuta 2008 ja kauden viimeinen jakso esitettiin 18. maaliskuuta 2009.

Rooleissa 
Pääartikkeli: Luettelo televisiosarjan Ensisilmäyksellä hahmoista

Päähenkilöt

Sivurooleissa

Jaksot
Pääartikkeli: Luettelo televisiosarjan Ensisilmäyksellä jaksoista

Lähteet 

Ensisilmäyksellä
Tuotantokaudet
Ensisilmäyksellä (3. tuotantokausi)

Carter Baysin ja Craig Thomasin luoman yhdysvaltalaisen Ensisilmäyksellä -tilannekomediasarjan kolmas tuotantokausi käynnistyi Yhdysvalloissa CBS-televisiokanavalla 24. syyskuuta 2007. Tuotantokausi sisältää 20 jaksoa, ja sen päätösjakso esitettiin CBS:llä 19. toukokuuta 2008. Sarjan kaudella vierailee muun muassa Britney Spears, Enrique Iglesias ja Heidi Klum.

Rooleissa 
Pääartikkeli: Luettelo televisiosarjan Ensisilmäyksellä hahmoista

Päähenkilöt

Sivurooleissa

Jaksot
Pääartikkeli: Luettelo televisiosarjan Ensisilmäyksellä jaksoista

Lähteet 

Ensisilmäyksellä
Tuotantokaudet
Megaris

Megaris (, joskus ) oli antiikin Kreikan maakunta. Se käsitti alueen Saroninlahden pohjoisrannalla Korinthian ja Attikan välissä. Megariin keskus oli Megaran kaupunki, johon myös sen nimi viittaa.

Nykyisin samasta alueesta käytetään usein nykykreikkalaista nimimuotoa Megarída (Μεγαρίδα). Se kuuluu Länsi-Attikaan, mutta ei enää nykyisin muodosta mitään omaa hallinnollista aluettaan.

Maantiede ja historia 

Megariin luoteispuolella sijaitsi Korinthian eli antiikin aikainen Korintin kaupunkivaltion hallussa ollut alue ja itäpuolella Attika eli Ateenan kaupunkivaltion hallussa ollut alue. Megariiseen kuului osa koillisesta Korintin kannaksesta eli Isthmoksesta, joka yhdistää Manner-Kreikan Peloponnesoksen niemimaahan. Kannaksen kapein kohta oli kuitenkin Korinthiaa. Pohjoispuolisesta Boiotiasta Megariin alueen erotti Kithairon-vuori (nyk. Kithairónas), itäpuolisesta Attikasta puolestaan Kerata-nimellä tunnetut kukkulat ja rajana toiminut Iapis-joki. Megariin leveys itä-länsisuunnassa oli noin 21 kilometriä ja pinta-ala noin 360 neliökilometriä.

Megariin alue oli vuoristoista, ja sen keskiosia hallitsi Geraneia-vuori (nyk. Geráneia). Alueella on vain vähän tasankomaata, ja merkittävin tasanko oli Megaran kaupungin ympärillä. Se tunnettiin nimillä Valkoinen tasanko (Leukon pedion, ) ja Kimolia ().

Megariin polikset eli kaupunkivaltiot antiikin aikana olivat Aigosthena, Megara ja Pagai (Pegai). Megariin satama oli sen alaisuuteen kuulunut Nisaia. Alueen muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan Falykon, Fibalis, Polikhne, Rhus ja Tripodiskos. Megariin alueeseen kuului aiemmin muun muassa Krommyon, mutta myöhemmin Korintti valtasi sen. Myös Salamiin saari Saroninlahdessa kuului alun perin Megaralle ja Megariin alueseen, mutta 500-luvulla eaa. se päätyi Ateenan vallan alle, mistä lähtien se on ollut Attikaa.

Kreikan itsenäistymisen jälkeen vuodesta 1833 lähtien Megaris (Megarída) oli yksi sittemmin lakkautetuista Kreikan provinsseista. Siihen kuului nykyisten Asprópyrgoksen, Elefsínan, Mándra-Eidyllían ja Mégaran kuntien alue.

Lähteet
Ensisilmäyksellä (4. tuotantokausi)

Carter Baysin ja Craig Thomasin luoman yhdysvaltalaisen Ensisilmäyksellä -tilannekomediasarjan neljäs tuotantokausi käynnistyi Yhdysvalloissa CBS-televisiokanavalla 22. syyskuuta 2008. Tuotantokausi sisältää 24 jaksoa, ja sen päätösjakso esitettiin CBS:llä 18. toukokuuta 2009.

Rooleissa 
Pääartikkeli: Luettelo televisiosarjan Ensisilmäyksellä hahmoista

Päähenkilöt

Sivurooleissa

Jaksot
Pääartikkeli: Luettelo televisiosarjan Ensisilmäyksellä jaksoista

Lähteet 

Ensisilmäyksellä
Tuotantokaudet
Ensisilmäyksellä (5. tuotantokausi)

Carter Baysin ja Craig Thomasin luoman yhdysvaltalaisen Ensisilmäyksellä -tilannekomediasarjan viides tuotantokausi käynnistyi Yhdysvalloissa CBS-televisiokanavalla 21. syyskuuta 2009. Tuotantokausi sisältää 24 jaksoa, ja sen päätösjakso esitettiin CBS:llä 24. toukokuuta 2010. Kaudella vierailee muun muassa Jennifer Lopez ja Rachel Bilson.

Päähenkilöt

Sivurooleissa

Jaksot
Pääartikkeli: Luettelo televisiosarjan Ensisilmäyksellä jaksoista

Lähteet 

Ensisilmäyksellä
Tuotantokaudet
Ensisilmäyksellä (6. tuotantokausi)

Carter Baysin ja Craig Thomasin luoman yhdysvaltalaisen Ensisilmäyksellä -tilannekomediasarjan kuudes tuotantokausi käynnistyi Yhdysvalloissa CBS-televisiokanavalla 20. syyskuuta 2010. Tuotantokausi sisältää 24 jaksoa, ja sen päätösjakso esitettiin CBS:llä 16. toukokuuta 2011. Kaudella vierailee Rachel Bilson ja Katy Perry.

Rooleissa 
Pääartikkeli: Luettelo televisiosarjan Ensisilmäyksellä hahmoista

Päähenkilöt

Sivurooleissa

Jaksot
Pääartikkeli: Luettelo televisiosarjan Ensisilmäyksellä jaksoista

Lähteet 

Ensisilmäyksellä
Tuotantokaudet
Ensisilmäyksellä (7. tuotantokausi)

Carter Baysin ja Craig Thomasin luoman yhdysvaltalaisen Ensisilmäyksellä -tilannekomediasarjan seitsemäs tuotantokausi käynnistyi Yhdysvalloissa CBS-televisiokanavalla 19. syyskuuta 2011. Tuotantokausi sisältää 24 jaksoa, ja sen päätösjakso esitettiin CBS:llä 14. toukokuuta 2012. Kaudella vierailee Conan O'Brien ja Katie Holmes.

Rooleissa 
Pääartikkeli: Luettelo televisiosarjan Ensisilmäyksellä hahmoista

Päähenkilöt

Sivurooleissa

Jaksot
Pääartikkeli: Luettelo televisiosarjan Ensisilmäyksellä jaksoista

Lähteet 

Ensisilmäyksellä
Tuotantokaudet
Ensisilmäyksellä (8. tuotantokausi)

Carter Baysin ja Craig Thomasin luoman yhdysvaltalaisen Ensisilmäyksellä -tilannekomediasarjan kahdeksas tuotantokausi käynnistyi Yhdysvalloissa CBS-televisiokanavalla 24. syyskuuta 2012. Tuotantokausi sisältää 24 jaksoa, ja sen päätösjakso esitettiin CBS:llä 13. toukokuuta 2013. Kaudella vierailee Rachel Bilson, Seth Green ja Mike Tyson.

Rooleissa 
Pääartikkeli: Luettelo televisiosarjan Ensisilmäyksellä hahmoista

Päähenkilöt

Sivurooleissa

Jaksot
Pääartikkeli: Luettelo televisiosarjan Ensisilmäyksellä jaksoista

Lähteet 

Ensisilmäyksellä
Tuotantokaudet
Insinööritalo

Insinööritalo on Alvar Aallon suunnittelema kuusikerroksinen asuinrakennus Helsingin Punavuoressa, osoitteessa Ratakatu 9. Insinööritalo rakennettiin toimistotaloksi vuosina 1950–1951  ja muutettiin asuintaloksi vuonna 2022. 

Punatiilinen rakennus nauhaikkunoineen poikkeaa voimakkaasti alueen jugendtaloista. Talo sai nimensä rakennuttajansa Suomalaisten Teknikkojen Seuran mukaan. Aallon arkkitehtitoimisto toimi rakennuksessa ennen kuin sen oma talo Munkkiniemessä valmistui. Suomalaisten Teknikkojen Seura myi talon vuonna 1968.

Maanalaisissa tiloissa oli alkujaan Suomalaisten Teknikkojen Seuran bankettitila, sen jälkeen elokuvateatteri ja ravintola. Vuonna 1997 tuhopolttaja sytytti talossa toimineen ravintola Pikku Pietarin, ja samalla vaurioitui yläkerroksien toimistoja. Nykyisin talon kellarikerroksissa on vuokrattava saunatila sekä yökerho. Talossa ovat toimineet muun muassa Intimiteatteri, vuosina 1959–1968 Tesvision televisiostudio ja 2000-luvulla Mielenterveyden keskusliitto. Tesvision studion siirryttyä Yleisradiolle siellä nauhoitettiin muun muassa The Jimi Hendrix Experiencen playback-esiintyminen vuonna 1967.

Rakennus on suojeltu. Vuonna 2016 sen omistaja totesi, että toimistotiloilla ei ole kysyntää tällä alueella, ja halusi muuttaa talon hotelliksi, mutta kaupunkisuunnitteluvirasto hylkäsi hakemuksen. Vuonna 2019 Helsingin kaupunkiympäristölautakunta alkoi käsitellä suunnitelmaa, jolla osa toimitiloista muutettaisiin asunnoiksi.

Vuonna 2022 asuntotuoteyhtiö Newil & Bau muutti Insinööritalon toimistotilat asunnoiksi. Niin julkisivu kuin sisääntuloaula ennallistettiin talon historiaa ja Alvar Aallon suunnittelua kunnioittaen. Entisten toimistojen tilalle rakennettiin 18 arvoasuntoa, jotka vaihtelevat 30 neliön yksiöstä 140 neliön kattohuoneistoon. Suurin asunto vie koko ylimmän kuudennen kerroksen, ja sinne pääsee suoraan hissillä. Asunnot varattiin loppuun kahdessa tunnissa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Alvar Aallon suunnittelemat rakennukset
Punavuori
Helsingin suojellut rakennukset
Toimistorakennukset
Ensisilmäyksellä (9. tuotantokausi)

Carter Baysin ja Craig Thomasin luoman yhdysvaltalaisen Ensisilmäyksellä -tilannekomediasarjan viimeinen yhdeksäs tuotantokausi käynnistyi Yhdysvalloissa CBS-televisiokanavalla 23. syyskuuta 2013. Tuotantokausi sisältää 24 jaksoa, ja sen päätösjakso esitettiin CBS:llä 31. maaliskuuta 2014.

Rooleissa 
Pääartikkeli: Luettelo televisiosarjan Ensisilmäyksellä hahmoista

Päähenkilöt

Sivurooleissa

Jaksot
Pääartikkeli: Luettelo televisiosarjan Ensisilmäyksellä jaksoista

Lähteet 

Ensisilmäyksellä
Tuotantokaudet
Loudetia arundinacea

Loudetia arundinacea on heinäkasvien (Poaceae) heimoon ja hiusheinien (Loudetia) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on isokokoinen heinälaji, jonka varret voivat kasvaa kolmimetrisiksi. Joillakin alueilla laji kasvaa nopeasti maastopalon jälkeen valloittaen vapaan maa-alan.

Loudetia arundinacea -lajia tavataan yleensä kuivahkoilla ja vähäravinteisilla kasvupaikoilla, kuten savanneilla ja kallioisessa maastossa, mutta joskus myös soistuneilla alueilla. Laji on yleinen Saharan eteläpuoleisessa Afrikassa ja sitä tavataan koko sillä alueella Afrikan eteläisimpiä osia lukuun ottamatta. Savanneilla laji voi muodostaa laajoja yksilajisia kasvustoja ja sitä käytetäänkin savannien kasvillisuuden tyypittelyissä.

Loudetia arundinacea -lajin korsia käytetään laajalti olkina. Ugandassa lajin kukinnoista on valmistettu myös harjoja.

Lähteet 
 JSTOR Global Plants: Loudetia arundinacea

Aiheesta muualla 
 GBIF: Loudetia arundinacea 

arundinacea
Retroperjantai

Retroperjantai on Radio Novalla perjantai-iltaisin tuleva radion musiikkiohjelma, jossa soitetaan 1990-luvun tanssimusiikkia. Ohjelmaa juonsi Oku Luukkainen. Häntä ovat toisinaan tuuranneet muun muassa Waldo ja Esko Eerikäinen.. Marraskuussa 2020 Luukkainen ilmoitti jättävänsä ohjelman joulukuussa ja tammikuussa 2021 ohjelman uutena juontajana aloitti Matti Airaksinen.

Historia 
Retroperjantai alkoi The Voice -radiokanavalla syksyllä 2011 Ville Kinaretin juontamana. Silloin ohjelmassa esitettiin lähinnä 1980-luvun musiikkia, ja ajoittain myös 90-luvun ja 70-luvun musiikkia. Vuonna 2012 Oku Luukkainen tuli ohjelman uudeksi juontajaksi Kinaretin siirryttyä Radio Citylle. Luukkainen uudisti ohjelmaa ja hän alkoi soittaa lähinnä 90-luvun eurodance-musiikkia. Hänellä oli myös usein tapana jatkaa ohjelmaa virallisen loppumisajan (klo 22.00) yli. Toukokuussa 2016 hän jatkoi ohjelmaa puoli neljään asti yöllä. 21. syyskuuta 2018 Luukkainen jatkoi lähetystä kello 4.32 asti Retroperjantain Facebook-sivun saavutettua 60 000 tykkäystä. Ohjelmassa kuullaan myös useita puhelinsoittoja kuuntelijoilta. Helmikuussa 2016 The Voice -kanavan lopetettua Luukkainen sekä ohjelma siirtyivät Radio Novalle ja Retroperjantailla on joka perjantai noin 200 000 kuuntelijaa. Se on Suomen kaupallisten radioiden suosituin ohjelma perjantai-iltaisin.

Ohjelmaan liittyvää 
Ohjelman tiimoilta järjestettiin loppuunmyytyjä Retroristeilyjä, joissa DJ:nä toimi Oku Luukkainen ja esiintyi useita muita artisteja. Vuonna 2016 Luukkaisen kokoama Retroperjantai-kokoelma-albumi ylsi Suomen virallisen albumilistan ykkössijalle. Vuonna 2017 Chorale-yhtye julkaisi ohjelman innoittamana kappaleen ”Retroperjantai”. Lokakuussa 2017 järjestettiin Retroperjantaimiitti Helsingin Nosturissa. Retroperjantai on ollut ehdolla Radio Gaalassa vuoden radio-ohjelmana vuosina 2016–2018.

Ohjelmaosiot 
Matti Airaksisen luotsaama ohjelma koostuu musiikin lisäksi kolmesta osiosta: "Mikä hitti? -kisa", "Viikon Valinta" ja "Viikon Scooter".

Mikä hitti? -kisa 
Juontaja soittaa ensin karsivan kappaleen, jonka aikana kaksi nopeimmin soittanutta ja oikein vastannutta kilpailijaa pääseee kisaamaan toisiaan vastaan. Kisassa juontaja soittaa viisi kappaletta, joita kilpailijoiden tulee tunnistaa, pyytää nimellään vastausvuoro ja kertoa juontajalle kappaleen sekä sen esittäjän nimi. Oikeasta vastauksesta kilpailija saa pisteen. Jos kilpailija tietää joko oikean artistin tai oikean kappaleen, saa hän puoli pistettä. Kilpailija, joka on tunnistanut viidestä kappaleesta eniten kappaleita oikein, voittaa hän kisan ja saa palkinnon. Tasapelissä kumpikin kilpailija saa oman palkinnon.

Viikon Valinta 
Juontaja soittaa lähetyksessään yhden Anssi Honkasen eli Millennium Projectin valitseman kappaleen 2000-luvulta saatesanojen kera.

Viikon Scooter 
Juontaja soittaa kuuntelijan toivoman Scooter-yhtyeen kappaleen miltä tahansa vuosikymmeneltä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Retroperjantai.fi
 Retroperjantai Radio Novan sivuilla

Suomalaiset radion musiikkiohjelmat
Pattinki

Pattinki epävirallisena terminä tarkoittaa 50 × 100 mm sahatavaraa. Termi on ajalta jolloin sahatavaran mitat määriteltiin tuumajärjestelmässä. Kakkosnelonen on pattingin synonyymi, eli 2 × 4 tuumaa. Edelleenkin museoikäiset sahalaitokset käyttävät tuuma-asteikkoja ja sitä myötä vanhoja standardeja. Teollinen sahatavara toki tuotetaan Suomessa nykyään kaikki millimetrimitassa. Pikkupattingiksi kutsutaan tukin minimilatvaläpimitaltaan noin 11 cm olevasta pikkutukista sahattua 1,5 × 3 tuuman sahatavaraa joka vastaa 38 × 75 mm puutavaramittaa kohtuu tarkkaan. Pattinki on perinteisesti sahattu ns. ”pattinkipuusta”, eli pikkutukista, jossa latvaläpimitta juuri riittää kahteen pattinkiin. Se on juuri tämän puutavaran erikoisuus. Pattinki termiä pidetään murreilmaisuna, mutta sille on paikkansa käytännön syistä. Kielenhuoltolautakunta ei ole huomioinut ammattikielen problematiikkaa tässä. Soiro on ollut rakennusalalla synonyymi pattingille. Tilanne lie vähän sama kuin vastalla ja vihdalla.

Sahateollisuus
Puupohjaiset materiaalit
Tykkitie

Tykkitie on yleensä maastoon raivattu tie, jonka kantokykyä on lisätty kattamalla tien kansi ohuella hiekkakerroksella ja siihen asetelluilla keskenään tasamuotoisilla kivillä. Teiden tarkoitus on nimensä mukaisesti mahdollistaa tykkien ja/tai raskaiden pyörillä liikuteltavien laitteiden siirtäminen. Tyypillisiä tykkiteiden rakennuskohteita ovat muun muassa kiinteän ja siirrettävän rannikkotykistön linnakkeet ja it-patterialueet.

Tunnettuja tykkiteitä ovat Helsingin ulkopuolella ja Etelä-Suomen rannikolla sijaitsevat Rannikkotykistön linnakesaarten tykkitiet, jotka usein niiden vierille rakennuttujen kapearaiteisten rautatiekiskojen ohella mahdollistivat raskaiden ammusten ja ampumatarvikkeiden juontamisen patterille. Samanlaisia lyhempiä tykkiteitä on havaittavissa Helsingin ilmatorjuntatykistöpattereita palvelleilla kehäalueilla.

Tykkitiet ovat säilyneet yllättävän hyväkuntoisina vuosien saatossa. Niihin voi tutustua muun muassa Isosaaren ja Örön linnakkeella, joihin tutustuminen on mahdollistunut vuodesta 2016.

Tykistö
Tiet
Korpikoto

Korpikoto	on Alvar Aallon suunnittelema metsastysmaja tai kesähuvila Koskion rannalla Pertunmaalla, Etelä-Savossa. 	Sen rakennutti Inkeroisten tehtaan johtaja Jörgen Schauman vuonna 1946. Nykyisin huvila on yksityiskäytössä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
  

Alvar Aallon suunnittelemat rakennukset
Pertunmaan rakennukset ja rakennelmat
Jälkimarkkinointi

Jälkimarkkinoinnilla tarkoitetaan asiakkuusprosessia ostotapahtuman jälkeen. Jälkimarkkinoinnin tarkoitus on vahvistaa asiakastyytyväisyyttä ja ylläpitää lisämyynnin avulla myös asiakaspysyvyyttä. Jälkimarkkinointi voidaan siis käsittää asiakkuustyökaluna, jolla asiakkaan kanssa tehdään yhteistyötä varsinaisten palvelujen tai tuotteiden ostotapahtumien välillä. 

Jälkimarkkinoinnin yksi tärkeä päämäärä on taata asiakkaan tuotteiden huolto ja palvelutaso ennakoivasti, jolloin käyttäjien kokemat käyttökatkokset ja niihin liittyvä korjaushuoltopalvelu saadaan minimoitua. Jälkimarkkinointi pitää yllä tasaista palvelutasoa myös asiakkaan liiketoiminnassa.

Jälkimarkkinoinnilla voidaan tarkoittaa myös perinteisiä huoltopalveluja, kuten esimerkiksi teknisten tuotteiden huoltoa, korjaamista ja varaosapalvelua. Jälkimarkkinointi on huoltoa jälkikäteen.

Katso myös 
 Huolenpitosopimus
 Reklamaatio

Lähteet 
 Kauppalehti Blog 11.12.2017 - Jälkimarkkinointi yhä tärkeämpää
 Asiakashaku.fi - Jälkimarkkinointi eli After Sales
 Gaudia - Älä unohda jälkimarkkinointia (Internet Archive)

Markkinointi
Haarusjärvi

Haarusjärvi on 40,8 hehtaarinen järvi Haaruksessa. Haarusjärveen laskee Kakkurilampi Kakkuriluoman kautta. Laskupaikalle on rakennettu tekosaaria turpeen/humuksen vuoksi. Haarusjärvi laskee Pirttijärvenpuron kautta Purmojokeen.

Lähteet  

Kauhavan järvet
Alahärmä
Dobri Dobrev

Dobri Dimitrov Dobrev () (20. heinäkuuta 1914 – 13. helmikuuta 2018) oli bulgarialainen askeetti, joka tuli tunnetuksi laajasta hyväntekeväisyydestä.

Dobrev oli kotoisin Bailovon kylästä. Hän oli menettänyt suurimman osan kuulostaan toisessa maailmansodassa. Elämänsä viimeiset noin 25 vuotta hän oli säännöllinen näky Aleksanteri Nevskin katedraalin sisäänkäynnillä Sofiassa. Hän oli siellä kerjäämässä, mutta ei pitänyt tällä tavoin hankkimiaan rahoja itse, vaan eli noin 80 euron arvoisella kuukausieläkkeellä. Sen sijaan hän antoi keräämänsä rahat eteenpäin kirkkojen ja luostarien kunnostukseen ja ylläpitoon. Hän lahjoitti elämänsä aikana ainakin yli 40 000 euroa, joista osa oli hänen omia rahojaan, osa taas lahjoituksena kerjäämisen kautta saatuja. Vuonna 2005 hän lahjoitti rahaa 5 000 euron arvosta kotikylänsä Bailovon kirkolle. Vuonna 2007 hän lahjoitti 12 500 euron edestä Eleshniskin luostarille, mikä raha käytettiin luostarin kunnostukseen. Hän lahjoitti rahaa myös Gorno Kamartsin kylän kirkolle. Vuonna 2008 hän lahjoitti rahaa Kaloferin kirkon kunnostukseen. Vuonna 2009 hänestä tuli Aleksanteri Nevskin katedraalin historian suurin yksittäinen lahjoittaja annettuaan tälle kirkolle 35 700 levan eli 18 200 euron lahjoituksen.

Dobri eli vaatimattomasti Bailovossa pienessä mökissä kirkon pihamaalla. Mökin sisustuksena oli vain sänky ja pöytä. Hänestä tuli internet-kuuluisuus hänen ihailijoidensa perustettua useita hänelle omistettuja Facebook-sivuja, jotka keräsivät tuhansia seuraajia. Katutaiteilijat maalasivat sofialaisen rakennuksen seinään suuren kuvan valkotukkaisesta kynttilää pitävästä miehestä, ja media alkoi kutsua häntä "Bailovon eläväksi pyhimykseksi". Häntä kutsuttiin myös "isoisä Dobriksi" ja "vanhus Dobriksi". Hänen nimensä tulee bulgarian "hyvää" tarkoittavasta sanasta, ja hänestä tulikin hyvyyden symboli monille bulgarialaisille maassa, joka kärsii korruptiosta ja köyhyydestä.

Dobri Dobrev kuoli 13. helmikuuta 2018. pyhille Kyrillokselle ja Methodiokselle omistetussa Bailovon kirkossa pidettiin hänelle muistopalvelus heti seuraavana päivänä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Dobri Dobreville omistetut nettisivut

Vuonna 1914 syntyneet
Vuonna 2018 kuolleet
Bulgarialaiset henkilöt
Yli satavuotiaiksi eläneet bulgarialaiset
Patrick Roest

Patrick Roest (s. 7. joulukuuta 1995) on alankomaalainen pikaluistelija. Hän on nelinkertainen olympiamitalisti ja nelinkertainen maailmanmestari.

Roest saavutti kaksi olympiamitalia Pyeongchangissa 2018: hopeaa 1 500 metrillä ja pronssia joukkuetakaa-ajossa. Pekingin olympialaisissa 2022 hän saavutti hopeaa 5 000 metrillä ja 10 000 metrillä. Hän voitti yleisluistelun MM-kilpailuissa 2018, 2019 ja 2020  kultaa sekä 2017 ja 2022 hopeaa. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän on saavuttanut kultaa joukkuetakaa-ajossa 2021, hopeaa 5 000 metrillä 2019 ja 2021, hopeaa 10 000 metrillä 2019 sekä pronssia 1 500 metrillä 2021. Lisäksi hän on ollut 1 500 metrillä kuudes 2017. Yleisluistelun EM-kilpailuissa hän sai kultaa 2021 ja hopeaa 2019. Matkakohtaisissa EM-kilpailuissa hän saavutti kultaa 5 000 metrillä ja joukkuetakaa-ajossa 2020 ja 2022 sekä pronssia 1 500 metrillä 2020.

Roest voitti pitkien matkojen maailmancupin kokonaiskilpailun kausilla 2019–2020 ja 2020–2021. Hän sijoittui 1 500 metrin pisteissä kolmanneksi kausilla 2016–2017 ja 2020–2021.

Roest voitti neljä juniorien maailmanmestaruutta: yleisluistelussa 2014 ja 2015 sekä 1 500 metrillä ja joukkuetakaa-ajossa 2015.

Ennätykset

Lähteet 
 Saavutukset speedskatingnews.info-sivustolla 
 Profiili speedskatingstats.com-sivustolla 
 Saavutukset schaatsstatistieken.nl-sivustolla  
 

Alankomaalaiset pikaluistelijat
Alankomaalaiset olympiamitalistit
Vuonna 1995 syntyneet
Elävät henkilöt
Nils Middelboe

Nils Middelboe (5. lokakuuta 1887 – 21. syyskuuta 1976) oli tanskalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti. Hän oli mukana vuosien 1908 ja 1912 kesälympialaisissa hopeaa voittaneessa Tanskan jalkapallomaajoukkueessa. Lisäksi Middelboe oli mukana vuoden 1920 olympialaisissa Antwerpenissä, jossa Tanska sijoittui kahdeksanneksi.

Myös Middelboen veli, Christian Middelboe, on olympiahopeaa Tanskan joukkueessa voittanut jalkapalloilija.

Lähteet 

Tanskalaiset jalkapalloilijat
Tanskalaiset olympiamitalistit
Vuonna 1887 syntyneet
Vuonna 1976 kuolleet
Simpsiö 96,9

Simpsiö 96,9 oli suomalainen Lapualla toimiva paikallisradio, jonka toimiluvan omisti Lapuan Sanomien tytäryhtiö Lapuan Paikallisradio Oy.
Simpsiö 96,9 aloitti lähetykset 12.10.1985.

Teknisiä tietoja 

 Toimiluvanhaltija: Lapuan  Paikallisradio Oy
 Taajuus: 96,9 MHz 500W
 Lähetyspaikka: Digita Oy:n lähetysmasto Lapuan Simpsiöllä
 RDS: (ei tietoa)

Aiheesta muualla 

Paikallisradiot
Lapua
Hartvig Nissenin koulu

Hartvig Nissens skole, epävirallisesti Nissen, ennen vuotta 1963 tunnettu Nissenin tyttökouluna, on lukio Oslon kaupunginosa Frognerissa.

Koulu oli ensimmäinen tyttökoulu Norjassa ja sen perusti Hartvig Nissen vuonna 1849. Koulun katsotaan olevan yksi Oslon parhaista lukioista, ja vuonna 1919 koulussa perustettiin Norjan ensimmäinen oppilaskunta. 

Norjan prinsessat Ragnhild ja Astrid ovat käyneet Hartvig Nissenin koulun. Norjalainen draamasarja SKAM on pääosin kuvattu siellä.

Galleria

Lähteet 
 

Oslo
Norjalaiset oppilaitokset
Adils

Adils oli puolimyyttinen svealaisten kuningas. Häntä kutsutaan myös Adils mahtavaksi (Adils den mäktige). Snorrin mukaan Adils haudattiin Vanhaan Uppsalaan. Ynglingasagan mukaan Adils oli Ottar Vendelkråkan poika ja hänen seuraajansa. Hänen oletetaan hallinneen pitkään ja olleen rikas.

Kuvitteelliset henkilöt
Tau-risti

Tau-risti (myös Pyhän Antoniuksen risti) on T-kirjaimen mallinen risti, joka on saanut nimensä kreikan tau-kirjaimen mukaan. Historiallisesti risti on yhdistetty Pyhään Antoniukseen, 200-luvulla eläneeseen erakkopyhimykseen. Nykyään symboli liittyy etenkin fransiskaaneihin, koska Pyhä Franciscus otti tau-ristin tunnuksekseen 1200-luvulla.

Fransiskaanit
Kristilliset symbolit
Ristisymbolit
Arto Rintamäki

Arto Rintamäki (s. 23. helmikuuta 1950 Tampere) on suomalainen näyttelijä ja muusikko.

Elämä ja ura
Rintamäki aloitti ammattilaisuransa Turun ruotsalaisen teatterin näyttelijänä 1975–1979. Sittemmin hän työskenteli näyttelijänä Turun kaupunginteatterissa ja Helsingin kaupunginteatterissa. Hän on toiminut myös vapaana näyttelijänä. Teattereiden ohella Rintamäki näytteli sivuosia muutamissa televisiotuotannoissa, kunnes hänen uransa katkesi aivoverenvuotoon huhtikuussa 1999.

Rintamäen teatterirooleja olivat muun muassa Tony musikaalissa West Side Story ja Matti Wuolijoen ja Brechtin näytelmässä Herra Puntila ja hänen renkinsä Matti.

Toivuttuaan Rintamäki ei enää palannut teatteriin, vaan hän on keskittynyt muusikon uraansa. Hän perusti vuonna 1973 Håkan Strengin ja Peter Ingon kanssa lauluyhtyeen nimeltä Trio Saludo. Puoliammattimainen kokoonpano esiintyi paitsi Suomessa myös muualla Euroopassa. Saludon toiminta aktivoitui uudelleen 2000-luvun lopulla. Rintamäki on laulanut myös mieskuoro Brahe Djäknarissa.

Rintamäki on opiskellut kaupallisia aineita ja musiikkitiedettä. Hänen kirjallinen toimintansa käsittää laulutekstejä.

Rintamäestä tehtiin Cityfolkhögskolanissa opinnäytetyönä henkilödokumentti I skuggan av sig själv vuonna 2006.

Filmografia

Valkokangaselokuvat 
Yön sylissä (1977)
Koskenkorva Cowboys (1992)

Televisiotuotannot 
Ensimmäinen yö poissa kotoa (1980)
Nimettömät (1986)
Härän vuosi (1989)
Vihan päivät (1991)
Vysotskij - katkennut laulu (1996)
Hovimäki (1999)
I skuggan av sig själv (2006)

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla
Åbo Svenska Teater: Glimtar ur teaterns arkiv 
Yle Areena: Vysotskij - katkennut laulu; kesto 59'30".
Discogs.com : Arto Rintamäki
KC Sound : Aldrig försent
Tanka.danceinfo.fi : Cats

Suomalaiset muusikot
Suomalaiset näyttelijät
Vuonna 1950 syntyneet
Elävät henkilöt
Cynthia

Cynthia on naisen etunimi, joka tulee alun perin kreikan kielestä: Κυνθία, Kynthía, joka tarkoittaa ”Kýnthos-vuorelta tulevaa”.

Tunnettuja Cynthia-nimisiä

Cynthia Albritton, Cynthia Plaster Caster (1947–2022), yhdysvaltalainen kuvataiteilija ja kipsivalosten tekijä
Cynthia Calvillo (s. 1987), yhdysvaltalainen vapaaottelija
Cynthia Cooper-Dyke (s. 1963), yhdysvaltalainen koripalloilija
Cynthia Crawford, Cindy Crawford (s. 1966), yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä
Cynthia Daniel (s. 1976), yhdysvaltalainen näyttelijä
Cynthia Denzler (s. 1983), kolumbialainen alppihiihtäjä
Cynthia Eckert (s. 1965), yhdysvaltalainen soutaja
Cynthia Erivo (s. 1987), englantilainen näyttelijä, laulaja, lauluntekijä
Cynthia Freeman, oik. Bea Feinman (1915–1988), yhdysvaltalainen kirjailija ja sisustussuunnittelija
Cynthia Gibb (s. 1963), yhdysvaltalainen näyttelijä
Cynthia Khan (s. 1968), taiwanilainen näyttelijä
Cynthia Lauper, Cyndi Lauper (s. 1953), yhdysvaltalainen säveltäjä, poplaulaja, näyttelijä, tuottaja ja filantrooppi
Cynthia Lennon (1939–2015), John Lennonin ensimmäinen vaimo
Cynthia Lummis (s. 1954), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko
Cynthia Macdonald (1928–2015), yhdysvaltalainen runoilija
Cynthia Makris (s. 1956), yhdysvaltalais-suomalainen oopperalaulaja, sopraano
Cynthia McKinney (s. 1955), yhdysvaltalainen poliitikko
Cynthia Myers (1950–2011), yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä
Cynthia Nixon (s. 1966), yhdysvaltalainen näyttelijä
Cynthia Ozick (s. 1928), yhdysvaltalainen kirjailija
Cynthia Ann Parker (1827–1870), yhdysvaltalainen uudisasukkaiden tytär, viimeisen comanche-päällikkö Quanah Parkerin äiti
Cynthia Phaneuf (s. 1988), kanadalainen taitoluistelija
Cynthia Todino, Cynthia (s. 1968), yhdysvaltalainen freestyle-laulaja
Cynthia Uwak (s. 1986), nigerialainen jalkapalloilija
Cynthia Watros (s. 1968), yhdysvaltalainen näyttelijä
Cynthia Weil (s. 1940), yhdysvaltalainen lauluntekijä
Cynthia Wilson, Cindy Wilson (s. 1957), yhdysvaltalainen rocklaulaja

Kuvitteellisia Cynthia-nimisiä 

Cynthia, Pokémon.

Etunimet
Assetto Corsa Competizione

Assetto Corsa Competizione on Kunos Simulazionin kehittämä autosimulaattoripeli, joka on seuraaja Assetto Corsalle. Tammikuussa 2018 kehittäjät ilmoittivat Blancpain GT -sarjan kanssa kehitettävästä simulaatiosta. Kesällä 2018 julkaistavassa Competizione-versiossa on grafiikkamoottorina Unreal Engine 4. Grafiikkamoottorin vaihtaminen mahdollistaa dynaamisen vuorokauden ja säätilan vaihtelun.

Peli on julkaistu early access -versiona Steam-palvelussa 12. syyskuuta 2018 ja se on virallisesti julkaistu 29. toukokuuta 2019.

Lähteet 

Vuoden 2018 videopelit
Ajopelit
Windows-pelit
Ajosimulaattorit
Ina ♥ porno

Ina <3 porno on suomalainen televisiosarja, jonka juontaja ja toimittaja on Ina Mikkola. Idea ohjelmaan on tullut Mikkolalta itseltään ja ohjelmassaan hän tutkii eri maiden pornokulttuureja. Kuusiosaisen sarjan ensimmäinen jakso esitettiin Subilla 21. helmikuuta 2018. Jakso sai erittäin positiivisen vastaanoton sosiaalisessa mediassa.

Mikkolan tarkoitus on saada aikaan avointa keskustelua pornosta ja kasvattaa katsojien pornolukutaitoa ja seksuaalista älykkyysosamäärää.

Ohjelma palkittiin Kultainen Venla -gaalassa vuoden 2018 parhaana lifestyleohjelmana. Ohjelmaformaatti sai jatkoa, kun syksyllä 2019 esitettiin Ina ♥ Suomi -ohjelma, jossa Mikkola tutkii Suomessa vallitsevia tapoja, uskomuksia, ideoita ja ihmisiä.

Jaksot

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Ina <3 porno MTV:n suoratoistopalvelussa

Suomalaiset televisiosarjat
2010-luvun televisiosarjat
Ravintola Emo

Ravintola Emo on Olo Collection yhtiön, vuonna 2013 alkujaan Kasarmikadulle avattu ruokaravintola.

Kesällä 2017 Emo muutti Kluuvikadulle Hotelli Kämpin viereen.
Muuton yhteydessä ravintolan nimi muutettiin Gastrobar Emosta ravintola Emoksi. Tammikuussa 2022 Emo palasi takaisin kotiin Kasarmikadulle.

Emon tarjoaa modernia pohjoismaalaista ruokaa. Emolla on ollut Michelinin ravintolaoppaan myöntämä Bib Gourmand merkintä  vuodesta 2014 viimeisimpään vuoteen 2021 saakka. Emon keittiöstä vastaa keittiöpäällikkö Niko Suomalainen.

Olo Collection yhtiön omistavat Pekka Terävä, Petri Lukkarinen ja Teuvo Salminen.

Lähteet

Kluuvi
Emo
Pornaisten yhtenäiskoulu

Pornaisten yhtenäiskoulu on Pornaisissa Kirveskoskella sijaitseva suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9). Koulun rehtorina toimii Lea Koskinen.

Lähteet

Yhtenäiskoulu
Suomen peruskoulut
Keisari Aarnio (televisiosarja)

Keisari Aarnio on suomalainen tositapahtumiin perustuva rikosdraamasarja, joka julkaistiin Ruutu-suoratoistopalvelussa huhtikuussa 2018. Sarja perustuu Helsingin Sanomien rikostoimittajien Minna Passin ja Susanna Reinbothin vuonna 2017 julkaistuun Keisari Aarnio -kirjaan, joka kertoo vakavista huumerikoksista tuomitusta huumepoliisin entisestä päälliköstä Jari Aarniosta. Sarja voitti vuoden 2018 parhaan draamasarjan Venlan tammikuussa 2019 järjestetyssä Venla-gaalassa.

Kuten myyntimenestykseksi nouseessa kirjassakin,  myös televisiosarjassa käydään läpi Aarnion matka palkitusta poliisista tuomituksi rikolliseksi. Kirjoittajakaksikko kertoo, kuinka Aarnio siirtyi alamaailman puolelle ja onnistui manipuloimaan esimiehiään, poliisikollegojaan, rikollisia ja myös toimittajia. Televisiosarjassa Jari Aarniota näyttelee Kari Hietalahti. Sarjassa on mukana pseudonyymeillä näyttelijöiden esittäminä laaja joukko tapaukseen liittyviä, julkisuudesta tunnettuja henkilöitä, kuten Helsingin Sanomien päätoimittaja Kaius Niemi ("Kenneth Luoto"), Aarnion asianajaja Riitta Leppiniemi ("Raija Lehmuskoski") ja rikollisjengin johtaja Keijo Vilhunen ("Kauko Viinanen").

Rooleissa

Jaksot 

1 Keskikatsojamäärä Nelosen ensiesityspäivänä syksyllä 2018.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 
 Mikko Niskasaari: ”Keisari Aarnio” ja journalistin ohjeet 15.4.2018

Suomalaiset televisiosarjat
Suomalaiset rikossarjat
Nelosen televisio-ohjelmat
Ruutu-alkuperäissarjat
Jättiruo’ot

Jättiruo’ot (Arundo) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pienehkö kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi ainakin viisi lajia, joiden lisäksi sukuun on kuvattu noin 80 muutakin lajia. Näistä muista lajeista osa on todettu samaksi lajiksi jonkin jo aiemmin kuvatun jättiruokolajin kanssa, osa on sijoitettu toisiin kasvisukuihin ja osan taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä.

Jättiruokoja ei kasva Suomessa luonnonvaraisina. Suomen luonnossa yleisenä tavattava järviruoko (Phragmites australis) kuuluu ruokojen (Phragmites) sukuun.

Lajeja 
 Arundo collina
 Arundo donax – jättiruoko
 Arundo formosana
 Arundo mediterranea
 Arundo plinii

Katso myös 
 ruo’ot (Phragmites)
 sokeriruo’ot (Saccharum)

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Plants of the World Online: Arundo 
 ITIS: Arundo 
 United States Department of Agriculture (USDA): Arundo 
 Flora of China: Arundo 

Heinäkasvit
Mount Angelin luostarin kirjasto

Mount Angelin luostarin kirjasto on Alvar Aallon suunnittelema rakennus Oregonissa, Yhdysvalloissa. Se valmistui vuonna 1970. Rakennuksessa on teräsrunko, ja se on verhoiltu vaalealla tiilellä. Viuhkanmuotoisessa rakennuksessa on käytetty taitavasti ylhäältä tulevaa luonnonvaloa.

Kirjasto on rakennettu kukkulan rinteelle. Siinä on kolme kerrosta ja parvi. Linjat ovat kaarevia ja aaltoilevia. Sisätiloissa on käytetty mustaa ja valkoista ja vaaleaa puuta. Monet huonekaluista tehtiin Suomessa. Kirjahyllytilojen lisäksi on lehtisali, johon tulee 300 aikakauslehteä, musiikkitila ja ryhmätyöhuone.

Kirjasto rakennettiin Howard ja Jean Vollumin lahjoitusrahoilla, ja myös Aalto teki suunnittelutyönsä nimellistä korvausta vastaan.

Nykyinen kirjasto rakennettiin aikaisemman, vuonna 1926 palaneen kirjastorakennuksen tilalle. Palossa tuhoutui iso osa Sveitsistä 1800-luvulla tuoduista kirjoista.

Lähteet 

Alvar Aallon suunnittelemat rakennukset
Oregonin rakennukset ja rakennelmat
Yhdysvaltain kirjastot
Jesper Nelin

Jesper Nelin (s. 3. lokakuuta 1992 Värnamo) on ruotsalainen ampumahiihtäjä. Hän edustaa Biathlon Östersund -seuraa.

Nelin voitti kultaa osana Ruotsin miesten viestijoukkuetta Pyeongchangin talviolympialaisissa 2018. Hän hiihti kilpailussa toisen osuuden. Samojen kisojen yhteislähtökilpailussa hän oli yhdeksäs. Hän sai EM-kilpailuissa 2019 hopeaa pikakilpailussa ja sekapariviestissä. Anterselvan MM-kilpailuissa 2020 hän sijoittui takaa-ajossa 11:nneksi. Pokljukan MM-kilpailuissa 2021 Nelin saavutti hopeaa viestissä.

Nelin kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Östersundin pikakilpailussa joulukuussa 2015 sijoittuen 16:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan seitsemäs Oberhofin yhteislähtökilpailussa kaudella 2019−2020.

Nelin oli usean vuoden ajan avoliitossa ampumahiihtäjä Hanna Öbergin kanssa, mutta he erosivat vuoden 2020 kesällä.

Lähteet 

Ruotsalaiset ampumahiihtäjät
Ruotsalaiset olympiavoittajat
Vuonna 1992 syntyneet
Elävät henkilöt
Tähkiötopot

Tähkiötopot (Rostraria) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi 13 lajia.

Lajeja 
 Rostraria azorica – azorientähkiötoppo
 Rostraria balansae
 Rostraria berythea
 Rostraria clarkeana
 Rostraria cristata – harjatähkiötoppo
 Rostraria festucoides
 Rostraria hispida
 Rostraria obtusiflora
 Rostraria pumila – pikkutähkiötoppo
 Rostraria rohlfsii
 Rostraria salzmannii
 Rostraria smyrnacea
 Rostraria trachyantha

Katso myös 
 tupsutopot (Koeleria)

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Suomen Lajitietokeskus: Tähkiötopot (Rostraria)
 ITIS: Rostraria 
 United States Department of Agriculture (USDA): Rostraria 
 Flora of Pakistan: Rostraria 

Heinäkasvit
Hopeaheinät

Hopeaheinät (Corynephorus) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pienehkö kasvisuku. Sukuun kuuluu viisi lajia.

Hopeaheinät ovat monivuotisia, kasvutavaltaan tiiviisti mätästäviä ja yleisväritykseltään vihertäviä heiniä. Lehdet ovat kapeita, ja lehtitupet ovat punertavia. Kieleke on kalvomainen ja teräväkärkinen. Hopeaheinien kukinto on harsu röyhy, jonka tähkylät ovat sivuilta tasaisia ja kaksikukkaisia. Tähkylöiden kaleet ovat pitkähköjä, teräväkärkisiä ja keskenään suunnilleen yhtä suuria. Ulkokale on yksisuoninen ja sisäkale on kolmisuoninen. Ulkohelpeet ovat kalvomaisia, yksisuonisia ja vihneellisiä. Vihne on polvitaitteinen, tyveltä musta ja kärkeä kohti vaaleneva. Keskellä vihnettä on vaaleista karvoista muodostunut rengas.

Suvun lajeista Suomessa on tavattu hopeaheinää (Corynephorus canescens), jota on havaittu muutamilta alueilta eteläisestä Suomesta, viime aikoina Kaakkois-Suomesta. Etelä-Ruotsissa hopeaheinä on jo yleinen.

Lajeja 
 Corynephorus canescens – hopeaheinä eli mätäshopeaheinä
 Corynephorus deschampsioides
 Corynephorus divaricatus
 Corynephorus fasciculatus
 Corynephorus macrantherus

Lähteet
Hopeaheinä

Hopeaheinä eli mätäshopeaheinä (Corynephorus canescens) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, hopeaheinien (Corynephorus) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ja yleisesti ottaen matalakasvuinen heinälaji.

Hopeaheinä on kasvutavaltaan mätästävä, ja sen muodostamat mättäät ovat tiiviitä ja yleisväritykseltään kalvaan harmaanvihreitä. Varret voivat kasvaa 30 cm korkeiksi, ja lehdet ovat nauhamaisen kapeita. Nuoret lehtitupet ovat purppuranpunaisia, mutta ne muuttuvat vanhetessaan harmaanruskeiksi. Suurimpaan osaan mättäiden varsista muodostuu kukinto, joka on pienehkö röyhy. Röyhyn tähkylät ovat kaksikukkaisia ja sivuiltaan tasaisia. Kussakin tähkylässä on myös kaksi vaaleaa vihnettä. Hopeaheinä kukkii heinä–elokuussa. Kukinta-aikaan röyhyt ovat avoimia, mutta kukinnan jälkeen röyhyt ovat supussa.

Hopeaheinä kasvaa kuivilla ja hiekkaisilla kasvupaikoilla, etenkin rantadyyneillä ja merenrantahietikoilla. Suomessa hopeaheinää on tavattu paikoin Etelä-Suomesta, lähinnä Kaakkois-Suomesta. Ruotsissa hopeaheinä on yleinen etelässä Hallandista Gotlantiin.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Suomen Lajitietokeskus: Hopeaheinä (mätäshopeaheinä) – Corynephorus canescens

Hopeaheinät
Ita Ever

Ita Ever (s. 1. huhtikuuta 1931 Paide Viro) on virolainen näyttelijä. Hän on näytellyt sekä teatterissa että elokuvassa. Hän aloitti uransa 1950-luvun  alussa Eesti draamateatterissa ja näytellyt virolaisissa ja venäläisissä elokuvissa.

Lähteet 

Virolaiset näyttelijät
Vuonna 1931 syntyneet
Elävät henkilöt
Kihnu Virve

Kihnu Virve  eli Virve Köster (s. 1928) on virolainen kansanlaulaja ja säveltäjä, joka on kotoisin Kihnun saarelta. Hän on tehnyt satoja lauluja, joiden aiheina ovat ennen kaikkea rakkaus ja meri, esimerkiksi "Mere Pidu" -nimisen laulun, jonka on esittänyt Kukerpillid-yhtye.

Virve oli vuonna 2009 Viron myydyin naisartisti. Ja muutenkin hän on yksi Viron myydyimmistä artisteista.

Hänen mukaansa on myös nimetty Kihnun ja Pärnun väliä kulkeva lautta.

Lähteet 

Virolaiset laulajat
Virolaiset säveltäjät
Vuonna 1928 syntyneet
Elävät henkilöt
Kristiina Poska

Kristiina Poska (s. 12. heinäkuuta 1978 Türi) on virolainen kapellimestari. Hän kuuluu virolaisten kapellimestareiden huippuihin. Poska on työskennellyt erityisesti Saksassa, jossa hän toimi useita vuosia Komische Oper Berlinin taiteellisena johtajana ja oli tehtävässä ensimmäinen nainen. Vuonna 2013 hän sai Saksan merkittävimmän kapellimestaripalkinnon ja oli siinäkin ensimmäinen nainen. Vuodesta 2016 hän on johtanut oopperaorkestereita eri puolilla Eurooppaa.

Lähteet 

Virolaiset kapellimestarit
Vuonna 1978 syntyneet
Elävät henkilöt
Mika Kulju

Mika Kulju (s. 1969) on suomalainen filosofian maisteri, tietokirjailija ja historioitsija. Hän on myös perustamansa media-alalla toimivan Media-Arena Oy:n toimitusjohtaja.

Teoksia 
 Raumon nuorisoseura 1898–1998. Kirjoittajat Marketta Kulju, Erja Aikavuori, Mika Kulju ja Marketta Kulju. Tornio 1997.
 Salibandykirja. Kirjoittajat Mika Kulju ja Kristian Sundqvist. Gummerus 2002.
 Oulun ihmeen tekijät. Ajatus Kirjat 2002.
 Kärpät – Pohjoisen kiekkoihme. Avanti Broadcasting 2003.
 Nuori satavuotias – Oulun Pyrintö 1904–2004. Kirjoittajat Erja Aikavuori ja Mika Kulju. Oulun Pyrintö 2004.
 Suomalaisen alihankintateollisuuden uranuurtaja – PKC Group 1969–2004. PKC Group 2004.
 Raatteen tie – Talvisodan pohjoinen sankaritarina. Ajatus Kirjat 2007. Laajennettu laitos julkaistu nimellä Raatteen tie  talvisodan sankaritarina. Ajatus Kirjat 2009, 7. painos Gummerus 2017.
 Parasta betonista vuodesta 1958 – Ylitornion sementtivalimon ja Ylitornion betonituotteen tarina. YBT 2008.
 Tornion maihinnousu 1944 – Lapin sodan avainoperaatio. Ajatus kirjat 2009, 3. painos Gummerus 2018.
 Kenraalin viisi sotaa – Hjalmar Siilasvuon elämäkerta. Gummerus 2011.
 Kemin energia – Sata vuotta sähköä elämään. Kirjoittajat Erja Aikavuori, Mika Kulju, Teemu Kytövuori ja Pentti Korpela. Kemin Energia 2013.
 Lapin sota 1944–1945. Gummerus 2013.
 Raatteen tie – Jäätynyt helvetti. Gummerus 2013.
 Kohtalona Tali-Ihantala – Ihmisiä Suomen ratkaisutaistelussa. Gummerus 2014.
 Tuntematon jatkosota – TK-miesten sensuroidut dokumentit. Kirjoittajat Mika Kulju ja Pekka Tuomikoski. Gummerus 2015.
 Havator Go – Historia 1956–2016. Havator Group Oy 2016.
 Eränkävijät – Metsästys- ja kalastustarinoita Suomesta. Gummerus 2017.
 Käsivarren sota – Lasten ristiretki 1944–1945. Gummerus 2017.
 Luottoa elämän virrassa – Tornion Osuuspankki 1922–2017. Tornion Osuuspankki 2017.
Kohtalona Tali-Ihantala – Ihmisiä Suomen ratkaisutaistelussa (kuvateos). Gummerus 2018.
Eränkävijät – Eräkoiria ja koiraihmisiä. Gummerus 2018.
 Kirjeitä Raatteen tieltä – Suomalaisen kersantin sotapolku Suomussalmelta Sallaan. Gummerus 2018.
Kaksintaistelu lumessa – Lapin talvisota 1939–1940. Gummerus 2019.
Taistelulentäjät – Suomalaiset legendat 1939–1945. Readme.fi 2021.
Zelenskyi – Koko tarina. Readme.fi 2022.
Lapin sota 1944–1945 (uudistettu laitos). Readme.fi 2022.

Toimitustöitä 
 Pohjoisen teollisuusneuvos Jorma Terentjeff. Toimittanut Mika Kulju. Gummerus 2012.

Lähteet 

Suomalaiset historioitsijat
Suomalaiset tietokirjailijat
Vuonna 1969 syntyneet
Elävät henkilöt
Helen Broderick

Helen Broderick (11. elokuuta 1891 –  25. syyskuuta 1959) oli amerikkalainen teatteri- ja elokuvanäyttelijä, joka näytteli erityisesti sivurooleja. Ensimmäisiä oli elokuvassa Top Hat, jossa hän näytteli managerin vaimoa.

Filmografia
Lähde:
 Top Hat, 1935
 The Road to Reno, 1938
 Hänen ranskalainen morsiamensa, 1938
 Iskusävelmiä etsimässä, 1939
 Kapteeni Peloton, 1939
 Virginian auringon alla, 1941

Lähteet

Aiheesta muualla
 
 elokuvan Top Hat oheismateriaalit, DVD-julkaisu

Yhdysvaltalaiset näyttelijät
Vuonna 1891 syntyneet
Vuonna 1959 kuolleet
Pokémon-sarja: Sun & Moon – Ultraseikkailuja

Pokémon-sarja: Sun & Moon – Ultraseikkailuja () on Pokémon-sarjan 21. tuotantokausi. Tätä sarjaa alettiin julkaista Yhdysvalloissa Disney XD -kanavalla 24. maaliskuuta vuonna 2018. Suomessa sarjaa alettiin julkaista Pokémon TV:ssä 22. kesäkuuta vuonna 2018. Ultraseikkailuja on jatkoa Pokémon-sarjan 20. tuotantokaudelle Sun & Moon ja jatkaa edeltäjänsä juonta Ash Ketchumista ja Pikachusta alolalaisessa pokémonkoulussa hänen ystäviensä kanssa, mutta tällä kertaa he kohtaavat Ultra-avaruudesta () tulleita ultrapetoja ().

Ultraseikkailuja on aiempiin kausiin verrattuna enemmän supersankariteemainen ja kaudella pokémon-koulu jää enemmän taka-alalle. Ash Alolan ystävineen muodostaa ultravartijoiksi kutsutun ryhmän, joka ultra-asuihin sonnustautuneina suojelevat Alolan saaria ultramadonrei’istä hyökkääviltä ultrapedoilta. Ultravartijoiden salainen päämaja sijaitsee pokémon-koulun alla. Kauden keskeisiksi hahmoiksi nousevat Lillie ja Gladion, joiden äiti Lusamine johtaa Aether-säätiötä.

Jaksot

Äänirooleissa

Japaninkieliset äänet

Englanninkieliset äänet

Suomenkieliset äänet

Lähteet 

Pokémon
Pokémon-sarja: Sun & Moon – Ultraseikkailuja
Ab urbe condita (ajanlasku)

Ab urbe condita (antiikkinen oikeinkirjoitus: ABVRBECONDITÁ) on latinankielinen lause, joka tarkoittaa: ”kaupungin [Rooman] perustamisesta lähtien”. Perinteisesti perustaminen ajoitetaan vuoteen 753 eaa. Jotkut antiikin Rooman historioitsijat käyttävät ab urbe conditaa tunnistaakseen tiettyjä antiikin Rooman vuosia. 

Kalenterit
Latinankieliset fraasit
Krementšukin tekojärvi

Krementšukin tekojärvi () on Ukrainan keskiosissa sijaitseva, pinta-alaltaan Euroopan seitsemänneksi suurin tekojärvi ja 11. suurin makeanveden allas. Se muodostaa osan Dneprin pääuomaa, ja on noin 140–250 kilometriä pääkaupunki Kiovasta kaakkoon. Tekojärvi sijaitsee osittain Tšerkasyn, Pultavan ja Kirovohradin alueilla. Tekojärvi syntyi Krementšukin vesivoimalapadon rakentamisen seurauksena Dnepriin vuosina 1959–1961.

Tekojärven pituus on 149–185 kilometriä ja leveys enimmillään 28 kilometriä (keskimäärin 13,2 km). Pinta-ala on 2 552 neliökilometriä eli runsas kaksi kertaa Päijänteen ala, ja vesitilavuus 13,5 kuutiokilometriä, joka on hieman Päijänteen tilavuutta enemmän. Tekojärveä käytetään muun muassa kasteluun, tulvien ehkäisyyn, kalastukseen ja vesitienä. Tärkeimmät satamakaupungit ovat Tšerkasy ja Svitlovodsk.

Kuvia

Lähteet

Aiheesta muualla

Dneprin vesistö
Ukrainan tekojärvet
Tšerkasyn alue
Pultavan alue
Kirovohradin alue