joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Rafael

Rafael eli Raffaello (28. maaliskuuta tai 6. huhtikuuta 1483 Urbino – 6. huhtikuuta 1520 Rooma) oli renessanssiajan italialainen taidemaalari ja arkkitehti. Häntä pidetään yhtenä Italian renessanssiajan päämestareista. Hänet tunnetaan myös nimillä Raffaello Sanzio, Raffaello Santi, Raffaello de Urbino tai Rafael Sanzio de Urbino.

Rafael tunnetaan parhaiten Madonnan kuvistaan ja pyhää perhettä esittävistä maalauksistaan sekä Vatikaaniin tekemistään mittavista freskoista.

Elämänvaiheita 
Rafael syntyi Urbinossa pitkänäperjantaina kello kolme yöllä. Giorgio Vasari ylistää Rafaelin luonnetta ja kirjoittaa tämän saaneen syntymälahjanaan vaatimattoman ja jalon luonteen. Rafaelin isä oli Giovanni de’ Santi. Rafaelin äiti kuoli vuonna 1491 ja isä 1494.

Rafael opiskeli Perugiassa Pietro Peruginon johdolla, jonka tyylin hän omaksuikin alkuvuosina täydellisesti. Hän asui vuodesta 1504 Firenzessä ja 1508–1520 Roomassa. Muutettuaan Firenzeen Rafael omaksui Leonardo da Vincin ja Michelangelon tyylin.

Pietarinkirkon ensimmäinen arkkitehti Bramante da Urbino (k. 1514), joka oli Rafaelin kaukainen sukulainen,  esitteli Rafaelin vuonna 1508 Paavi Julius II:lle, joka sitten kutsuikin Rafaelin vuonna 1509 Roomaan maalaamaan Vatikaanin Stanzat eli paavin yksityiset tilat. Tunnetuimpia Rafaelin maalaamista freskoista ovat Ateenan koulu, jonka hän maalasi paavin kirjastoon ja Väittely pyhästä sakramentista. Näistä Ateenan koulu esittää antiikin kuuluisia filosofeja, jotka on ryhmitelty Platonin ja Aristoteleen ympärille. Nimitys on peräisin Bellorilta vuodelta 1695. Väittely pyhästä sakramentista kuvaa Jeesuksen johtamia kristittyjä teologeja. Kummatkin freskot ovat puolikaaren muotoisia. 

Freskoillaan Rafael saavutti paikan aikakautensa eturivin taiteilijana ja hänestä tuli myös haluttu muotokuvamaalari. Hänen tyylissään oli klassista sopusointua ja symmetriaa, runsaasti värinyansseja sekä hillittyä harmoniaa.  

Paavi Leo X nimitti Rafaelin Pietarinkirkon pääarkkitehdiksi heti Bramanten kuoleman jälkeen vuonna 1514, missä tehtävässä Rafael oli kuolemaansa saakka vuoteen 1520. Samana vuonna 1514 hänet nimitettiin Rooman arkeologisten kaivausten ylivalvojaksi. Rafaelin käsialaa ovat ensimmäiset tunnetut rakennussuunnitelmat, joissa pohjapiirrokset, julkisivut ja läpileikkaukset ovat kaikki samassa mittakaavassa. Tämä työtapa on arkkitehtien keskuudessa käytössä edelleenkin. 

Rafael kuoli kuumetautiin 37-vuotiaana Roomassa vuonna 1520. Nykyisin hänen hautansa on Rooman Pantheonissa. Koti Urbinossa on museona.

Teoksia

Lähteet 
 Otavan Iso Fokus, Kertovasti kuvitettu 8-osainen tietosanakirja, Osa 6, s. 3378, Otava 1974 ISBN 951-1-01236-3
 Carolina Söderholm: Pietarinkirkko, Historia nro 8/2007, s. 32
 Giorgio Vasari: Taiteilijaelämäkertoja Giottosta Michelangeloon, 2. painos, s. 220–253 sekä s. 403–405, Kustannusosakeyhtiö Taide 1997, ISBN 951-608-006-5

Viitteet

Kirjallisuutta

Italiaksi

Englanniksi

Muilla kielillä

Aiheesta muualla 

Rafael
Renessanssin taidemaalarit
Italialaiset arkkitehdit
Rafael
Rafael
Seulonnan keskeiset artikkelit
Freenode

Freenode (aiemmin tunnettu nimellä Open Projects Network) on IRC-verkko, jota ylläpitää voittoa tavoittelematon yhdistys nimeltä PDPC (Peer-Directed Projects Center). Freenode on tunnettu erityisesti siitä, että useiden avoimen lähdekoodin ohjelmistoprojektien kanavat sijaitsevat siellä. Verkko eroaa muista suurista IRC-verkoista pyrkimällä olemaan vapaaseen ohjelmistotuotantoon ja muuhun vapaaehtoiseen kansalaistoimintaan liittyvän viestinnän väline ja verkon politiikan mukaan verkkoa ei suositella yleiseen chat-toimintaan.

Historia 
Freenode sai alkunsa muissa verkoissa olleina IRC-kanavina 1990-luvulla. Vuonna 1998 Open Projects Network muuttui omaksi IRC-verkokseen. Tuolloin käyttäjiä oli noin 200 ja kanavia 20 kappaletta. IRC:n käytön ollessa yleisessä laskutrendissä 2000- ja 2010-luvuilla freenode on ollut ainoa merkittävä verkko, joka on kokenut pysyvää kasvua käyttäjämäärissä. Kesällä 2012 verkko nousi pitkään kärkisijaa pitäneen Quakenetin ohitse suurimmaksi IRC-verkoksi. Ruuhkaisimpiin aikoihin freenodea käyttää noin 85 000 käyttäjää.

Rob "lilo" Levin, Freenoden pitkäaikainen pääylläpitäjä, kuoli liikenneonnettomuudessa 16. syyskuuta 2006.

Toukokuussa 2021 moni Freenoden kehittäjistä jätti palvelun ja ilmoitti perustavansa uuden IRC-verkon nimeltään Libera.chat Andrew Leen ottaessa Freenoden haltuunsa.

Verkkopalvelut 
Freenodessa on käytössä mm. seuraavat verkkopalvelut:

 NickServ
 NickServ on verkkopalvelu, johon voi rekisteröidä oman nimimerkkinsä eli näyttönimensä (engl. nickname). NickServ pitää tällöin huolta siitä, että kukaan muu ei voi käyttää rekisteröidyn käyttäjän nimimerkkiä.
 ChanServ
 ChanServ on kanavien ylläpitäjille suunnattu palvelu, jolla pystyy mm. estämään kanavan valtaamisen (engl. takeover) ja jakelemaan kanavalla operaattorinoikeuksia (engl. channel operator eli chanop tai vain op). Chanservin käyttäminen vaatii NickServiin rekisteröitymistä.
 MemoServ
 NickServiin rekisteröitynyt käyttäjä voi lähettää MemoServin avulla viestejä toiselle rekisteröityneelle käyttäjälle, vaikka tämä ei olisi parhaillaan yhteydessä IRC:hen.

Katso myös 
 IRCnet
 QuakeNet

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Freenoden kotisivut

IRC-verkot
Kaneli

Kaneli on mauste, jota saadaan kanelipuiden (Cinnamomum) kuoresta. Kaneli on yksi maailman vanhimmista tunnetuista mausteista ja Vanhassa testamentissa sitä pidetään kultaakin arvokkaampana.

Kuivattua kanelipuun kuoren kappaletta kutsutaan nimellä kanelitanko.

Kanelin käyttökohteita 
Kanelia voidaan käyttää mausteena monissa erityyppisissä ruoissa. Sitä voi käyttää mausteena sekä pääruoissa että jälkiruoissa ja leivonnaisissa, kuten pullassa, kuivakakuissa sekä pikkuleivissä.

Itäisellä Välimerellä, Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa kanelia käytetään yleisesti liharuokien mausteena. Myös intialaisessa keittiössä kanelia käytetään yleisesti liha- ja kanaruoissa. 

Suomalaisessa perinteessä kaneli kuuluu yleensä erityisesti joulun makuihin ja tuoksuihin. Muun muassa piparkakut sisältävät yleensä kanelia. Kanelia voidaan käyttää myös kiisseleissä sekä riisi- tai mannapuurossa.

Muinaiset egyptiläiset käyttivät kanelia balsamoinnissa aromaattisena aineena.

Kanelin lähteet 
Kanelia saadaan ainakin seuraavista kasveista:
 Ceyloninkaneli (Cinnamomum zeylanicum) 
 Kassiakaneli (Cinnamomum aromaticum, syn. Cinnamomum cassia) eli kiinankaneli
 Cinnamonum burmannii
 Cinnamomum loureiroi

Kanelin aromin aiheuttaa kanelialdehydi. Parasta on mieto ja kallis ceyloninkaneli. Suurin osa myytävästä kanelista on kuitenkin kassia- eli äpärän- tai kiinankanelia. Se on halvempaa ja sisältää runsaasti makua voimistavaa ja maksalle myrkyllistä kumariinia.

Terveysvaikutukset 
Kanelille voi olla allerginen. Kaneliallergia on koivun ristiallergia, eli jos henkilö on allerginen koivulle, niin on melko tavallista, että hän on allerginen myös kanelille. Ruokayliherkkyyden oireet voivat olla esimerkiksi suun kutiaminen, suolisto-oireet tai ihottuma. Kassiakanelin kumariini on maksalle myrkyllinen. Siksi sitä sisältäviä elintarvikkeita ei suositella syötäväksi säännöllisesti. Ceyloninkanelissa kumariinipitoisuudet ovat huomattavasti pienempiä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 
Finnwatch: Kanelin tuotantoon liittyvät hakkuut uhkaavat luonnon monimuotoisuutta – kaupan hyllyltä voi olla vaikea löytää vastuullista kanelia Yle, 2020

Mausteet
Seulonnan keskeiset artikkelit
hu:Fahéjfa
Matti Keinonen

Matti ”Mölli” Keinonen (6. marraskuuta 1941 Tampere – 27. marraskuuta 2021 Uusikaupunki) oli suomalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja. Keinonen tunnettiin omaperäisistä kiemuroistaan, ”Ruotsin tappajana” onnistuttuaan erityisesti Ruotsia vastaan käydyissä maaotteluissa sekä taitavana luistelijana ja harhauttelijana. Hänen numeronsa, seitsemän, on jäädytetty hänen entisessä joukkueessaan Rauman Lukossa. Suomen jääkiekkomuseo on aateloinut Keinosen Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 50.


Saavutukset 
Keinonen pelasi 196 maaottelua Suomen jääkiekkomaajoukkueessa ja teki 71 maalia ja 49 syöttöä eli yhteensä 120 tehopistettä. Hän oli mukana yksissätoista maailmanmestaruuskisoissa vuosien 1962 ja 1975 välillä ja kaksissa olympialaisissa vuosina 1968 ja 1972. Hän pelasi Rauman Lukossa vuosina 1962–1966, porilaisessa RU-38:ssa vuodet 1966–1967 ja Rauman Lukossa jälleen vuonna 1967. Tämän jälkeen hän siirtyi Helsinkiin, jossa pelasi ensin HJK:ssa, sitten Jokereissa ja vielä TPS:ssä. 

SM-kultaa hän oli voittamassa Lukossa 1963 ja RU-38:ssa vuonna 1967. Hän pelasi SM-tasolla yhteensä 267 ottelua, joissa teki 186 maalia ja 125 syöttöä eli 311 tehopistettä. Hän lopetti peliuransa pääsarjatasolla kauteen 1977–1978.

Peliuransa jälkeen Keinonen valmensi kaikkia länsirannikon SM-liigaseuroja (TPS, Lukko, Ässät). Valmennusurallaan Keinonen voitti kaksi SM-hopeaa, TPS:ssa 1985 ja Lukossa 1988. Keinosen viimeinen valmennuspesti oli kaudella 2002–2003 kun hän toimi UJK:n päävalmentajana Mestiksessä.

Keinonen kuoli imusolmukesyöpään Uudenkaupungin sairaalassa lauantai–iltana 27. marraskuuta 2021. Viimeisinä elinvuosinaan hän sairasti myös Alzheimerin tautia. Hänet on haudattu Monnan hautausmaalle Raumalle.

Muuta 
Matti Keinonen esiintyi komediallisessa televisiosarjassa Katapultti (1971–1972).

Lähteet 
Keinosen tiedot Jääkiekkomuseon sivulla

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Ylen Elävä arkisto: Matti "Mölli" Keinosen kiemurat.
 Matti Keinosen tilastot SM-sarjassa ja SM-liigassa. QuantHockey.com.
 Matti "Mölli" Keinonen Urheilusuomi.comissa.

Suomalaiset jääkiekkoilijat
Suomalaiset jääkiekkovalmentajat
Vuonna 1941 syntyneet
Vuonna 2021 kuolleet
Daodejing

Daodejing (道德經 pinyin: Dàodéjīng; Wade-Giles: Tao te ching) , ”Tien (dao) ja hyveen (de) klassikko (jing)”, on Laozin kirjoittamana pidetty uskonnollis-filosofinen teos, joka on tunnetuin taolaisuuden kirjoituksista. Alun perin kirja tunnettiin nimellä Laozi tekijänsä mukaan. Se jaetaan osiin Dao ja De. Varhaisimmassa Mawangduista (馬王堆) löydetyssä Daodejingissä osat ovat toisin päin.

Kirja kuvaa daoa, jota ei oikeastaan voi sanoin kuvailla, ja ohjaa toimimaan sopusoinnussa daon kanssa. Dao on ikään kuin tapa millä asiat ikuisesti toimivat. Wu wei on keskeinen käsite daossa, se merkitsee teotonta toimintaa. Vaikkei mitään tehdä, ei silti mitään jää tekemättä, sillä aineeton ei-olevainen ikuisesti toimii ja synnyttää, eikä sitä aineettomuutensa vuoksi mikään voi vaurioittaa tai hävittää. Toinen keskeinen käsite on ”veistämätön puu”, joka tarkoittaa lähinnä alkutilaa, yksinkertaisuutta.

Suomalaisten taolaisuuden tuntijoiden Pertti ja Kai Niemisen mukaan kirja on ollut tärkeä kautta vuosisatojen, ja siihen on voitu palata kun taolaisuus on sekoittunut kansanuskontoihin ja saanut aikaan rappeutuneen vulgaaritaolaisuuden.

Suomennoksia

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Teosofi Pekka Ervastin Tao Te Ching -suomennos vuodelta 1925.
 Noin 100 erikielistä käännöstä Tao Te Chingistä. 
 Tao Te Ching. 
 老子 Lǎozĭ 道德經 Dàodéjīng - 拼音 Pīnyīn + 王弼 WángBì + 馬王堆 Mǎwángduī + 郭店 Guōdiàn Chinese-English-German.
 Perttu Häkkinen: Voiko ikivanhaa kiinalaista viisautta ymmärtää?  Helsingin Sanomat 9.3.2014.
 Taolaisuuden klassikot. Kertomus.fi.

Kirjat filosofiasta
Kiinalaiset klassikot
Taolaisuus
Uskonnolliset kirjoitukset
Seulonnan keskeiset artikkelit
Montanolaisuus

Montanolaisuus oli 100-luvulla vaikuttanut kristillinen lahko, joka sai nimensä perustajansa Montanuksen mukaan. Tunnetuin montanolainen lienee ollut kirkkoisä Tertullianus.

Montanolaisuudessa oli keskeisenä ajatus Kristuksen pikaisesta paluusta. Montanus näki Jeesuksen lupauksen lohduttajan lähettämisestä täyttyneen hänessä itsessään, siis Montanuksessa, ja ilmenevän hänen karismaattisten lahjojensa kautta. Montanus näki näkyjä ja ilmestyksiä ja kertoi näiden näkyjen tulevan suoraan Jumalalta. Montanus myös lupasi samojen armolahjojen olevan tarjolla seuraajilleenkin. Profetoiminen ja ekstaattisuus olivatkin montanolaisuuden tunnistettavimpia piirteitä. 

Montanolaiset myös kritisoivat kirkon heikkoa moraalia. Erityisesti leskien uudelleen avioituminen oli heidän mukaansa suuri synti. 

Montanolaisuudessa kolminaisuus saatettiin nähdä peräkkäisenä: Isän ja Pojan aikaa seurasi Pyhän Hengen aika, joka taas on toteutunut Montanuksen kautta. Montanolaisuudessa kehittyi jopa näkemys, jonka mukaan Montanus itse oli kolminaisuuden kolmas persoona, vaikka tämä ei ilmeisestikään ollut Montanuksen oma näkemys. 

Katolinen kirkko asettui montanolaisuutta vastaan korostamalla ensimmäisen vuosisadan raamatullisten apostolien auktoriteettia, mutta vaikka montanolaisuuden laajempi kannatus katosikin muutaman sukupolven aikana, montanolaisuus pysyi eri muodoissaan hengissä aina 800-luvulle saakka. Tämän päivän helluntailaisuudessa on kuitenkin paljon samoja piirteitä kuin montanolaisuudessa, ja helluntailaisuutta onkin kutsuttu myös uusmontanolaisuudeksi. Helluntailiike pitää kuitenkin itse montanolaisuutta harhaoppisena liikkeenä.

Antiikin kristillisyys
Circuit de Barcelona-Catalunya

Circuit de Barcelona-Catalunya (vuoteen 2013 asti Circuit de Catalunya) on moottorirata Montmelón ja Granollersin kunnissa Barcelonan maakunnassa Kataloniassa Espanjassa.

Radalla on ajettu Formula 1 -luokan Espanjan GP:tä kaudesta 1991 alkaen, se on myös tämän kilpailuluokan tärkein testirata. Loivien mutkiensa takia radalla ohittaminen on F1-autoilla vaikeaa ja erityisesti 2000-luvulla järjestetyissä kilpailuissa onkin nähty vähän kisatilanneohituksia.

Circuit de Catalunya toimi Barcelonan olympialaisten miesten maantiepyöräilyn joukkueaika-ajon lähtö- ja maalipaikkana.

Talvella 2021 radan kymmenes mutka muotoiltiin takaisin loivemmaksi, vuonna 2004 tehdyn jyrkennyksen jälkeen lähes alkuperäiseen muotoonsa.

Voittajat

Formula 1

GP2

Formula 2

GP3

Porsche Supercup

Kuvia

Lähteet 
Circuit de Barcelona-Catalunya Formula1.com 
Circuit de Barcelona-Catalunya circuitcat.com

Viitteet

Aiheesta muualla 

Espanjan moottoriradat
Formula 1 -radat

Kesäolympialaiset 1992
Katalonian rakennukset ja rakennelmat
Katalonian urheilu
Montmeló
Azerin kieli

Azerin kieli (azeriksi Azərbaycan dili) on etupäässä Azerbaidžanin tasavallassa ja Iraniin kuuluvassa Etelä-Azerbaidžanissa asuvien azerien puhuma turkkilainen kieli. Se on Azerbaidžanin tasavallan virallinen kieli.

Azerbaidžanin ja Iranin lisäksi azeria puhutaan Dagestanissa, Georgiassa, Irakissa ja Turkissa. Äidinkielenään sitä puhuu arviolta 30 miljoonaa ihmistä.

Azeri kuuluu turkkilaisten kielten lounaisryhmään. Se on muodostunut varhaisella keskiajalla kiptšakkien ja oguusien puhumien murteiden pohjalta. Lähin sukukieli on turkki, josta azeri erottuu muun muassa ä-äänteen ja runsaiden persialaislainojen perusteella. Kieli jakautuu neljään murreryhmään.

Historian saatossa kielestä on käytetty myös nimitystä turkki. Nimitys azeri vakiintui, kun kielen viralliseksi nimeksi tuli Azerbaidžanin neuvostotasavallassa Stalinin määräyksestä azeri.

Oikeinkirjoitus ja fonologia 
Azerin vanha kirjakieli syntyi 1200-luvulla. Nykyinen kansankieleen pohjautuva kirjakieli muodostui 1800–1900-lukujen vaihteessa. Kirjoitusjärjestelmä perustui vanhastaan arabialaiseen kirjaimistoon. Neuvostoliittoon kuuluneessa Azerbaidžanissa siirryttiin vuonna 1929 latinalaiseen ja vuonna 1940 kyrilliseen kirjaimistoon, jota täydennettiin lisämerkeillä ә, ө, ү, ғ, ҝ, һ ja ј. Vuonna 2001 Azerbaidžanissa otettiin käyttöön turkin kaltainen latinalainen kirjoitusjärjestelmä, johon sisältyy lisäksi kirjain ə. Iranissa käytetään edelleen arabialaista ja Dagestanissa kyrillistä kirjaimistoa.

Konsonantit 

Lähde:

Vokaalit 

Lähde:

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Azerinkielinen Wikipedia

Seulonnan keskeiset artikkelit
Kirsikka (nimi)

Kirsikka on luontoaiheinen (kirsikka eli kirsimarja) suomalainen naisen etunimi, joka ei toistaiseksi ole mukana nimipäiväkalenterissa. Sitä annettiin nimeksi jo 1900-luvun alussa, mutta se pysyi harvinaisena, kunnes 1980-luvulla sen suosio nousi selvästi. Maaliskuun alkuun 2014 mennessä nimi on annettu noin 1090 henkilölle. Kovin yleinen nimi Kirsikka ei ole vieläkään.

Tunnettuja Kirsikka-nimisiä

 Kirsikka Saari (s. 1973), suomalainen elokuvakäsikirjoittaja.

Lähteet

Etunimet
La Madeleine

L’église de la Madeleine tai L’église Sainte-Marie-Madeleine (tai lyhyesti La Madeleine) on Magdalan Marialle omistettu kirkko Pariisin kahdeksannessa arrondissementissa. Vuonna 1842 käyttöön vihityn, uusklassista tyyliä edustavan rakennuksen suunnitteli Pierre-Alexandre Vignon.

Kirkon rakentaminen paikalle ehdittiin aloittaa pariinkin otteeseen, mutta työt keskeytyivät Ranskan vallankumouksen vuoksi. Napoleon päätti vuonna 1806 rakentaa jo olemassa oleville perustuksille muistorakennuksen armeijansa kunniaksi. Hän kuitenkin luopui alkuperäisestä ajatuksestaan, ja kuningas Ludvig XVIII päätti viimeistellä rakennuksen kirkoksi. Lopullisesti se valmistui vuonna 1842.

Kirkon urkureina ovat toimineet muun muassa Camille Saint-Saëns, Gabriel Fauré ja Jeanne Demessieux. Siellä on pidetty myös heidän hautajaisensa, samoin Frédéric Chopinin (1849) ja Marlene Dietrichin (1992).

Kirkko sijaitsee Madeleine-metroaseman kohdalla Madeleinenaukiolla.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Kirkon kotisivut. 

Pariisin kirkot
Katedraalit
Kivikirkot
Ang Thong (provinssi)

Ang Thongin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Se sijaitsee maan keskiosassa Bangkokin pohjoispuolella. Naapuriprovinsseja ovat (pohjoisesta myötäpäivään) Sing Buri, Lopburi, Ayutthaya ja Suphanburi. Provinssin pinta-ala on 968,4 neliökilometriä ja siellä on arviolta 259 400 asukasta (vuonna 2017).

Maantiede 
Ang Thong on alavaa aluetta, jonka läpi kulkevat joet Chao Phraya ja Noi. Alueella ei ole vuoristoa eikä metsää, mutta sitäkin enemmän peltoa. Kaksi jokea yhdessä kanaalien (khlong) kanssa tarjoavat tarpeeksi vettä riisinviljelyä varten.

Historia 
Ang Thong on historiassa tunnettu nimellä Wiset Chai Chan, joka sijaitsi Noi-joen kupeessa. Se oli tärkeä rajakaupunki Ayutthayan kuningaskunnan sodassa burmalaisia vastaan. Kuningas Taksinin valtakaudella, Ayutthayan kaaduttua, provinssin pääkaupunki siirtyi Chao Phraya -joelle ja nimettiin Ang Thongiksi.

Symbolit 
Maakuntaleimassa on asetelma kultaisista riisitähkistä vedellä täytetyssä kulhossa. Tämä symboloi provinssin asemaa yhtenä Thaimaan suurimmista riisintuottajista.

Maakuntapuu on Diospyros malabarica.

Aluejako 

Provinssi on jaettu seitsemään piiriin (amphoe) . Piirit on jaettu 81 kunnaksi (tambon) ja 513 kyläksi.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Thaimaan provinssit
Al-Khwarizmi

Abu Abdullah Muhammad ibn Musa al-Khwarizmi (, noin 780–850) oli kalifi al-Mamunin hovissa Bagdadissa arabiaksi kirjoittanut persialainen matemaatikko ja tähtitieteilijä. Kalifi oli palkannut hänet yksityiskirjastoonsa Viisauden taloon tekemään matemaattista ja astrologista työtä.

Hindunumeroitten avulla laskeminen 
Hänen suunnilleen vuosina 820–825 kirjoittamansa teos "Hindunumeroitten avulla laskeminen"  oli perusteellinen esitys intialaisesta numerojärjestelmästä ja sisälsi myös desimaalien esittelyn. Al-Khwarizmin esittelemässä intialaisessa järjestelmässä kantalukuna oli kymmenen, käytössä oli paikkamerkinnät, ja kutakin lukua vastasi oma merkkinsä. Esitelty järjestelmä korvasi vähitellen vanhemman, missä laskettiin sormin ja käytettiin kantalukuna lukua 60. Muutos oli kuitenkin hidasta. 

Al-Khwarizmin teos on säilynyt vain latinaksi käännettynä ("Algoritmi de numero Indorum") ja juuri se toi Eurooppaan intialaisarabialaisen lukujärjestelmän. Sana algoritmi tulee al-Khwarizmin nimestä, joka oli latinalaisessa muodossa "Algoritmi" kirjan otsakkeessa.

Lyhyt algebran laskuoppi 
Al-Kharizmin toinen kirja oli Al-kitāb al-mukhtaṣar fī ḥisāb al-ğabr wa’l-muqābala eli "Lyhyt algebran laskuoppi". Se käännettiin latinaksi vuonna 1145 nimellä Liber Algebræ et Almucabola ja toimi algebran perusoppikirjana Euroopassa aina 1500-luvulle asti. Laaja versio teoksesta on säilynyt vain arabiaksi. 

Kirja käsitteli  kokonaislukujen laskusääntöjä sekä ensimmäisen ja varsinkin toisen asteen yhtälöitä. Kirja sisältää kaikki sellaiset lineaariset ja toisen asteen yhtälöt, joilla on positiivinen juuri. Al-Khwarizmi kehitti siinä muun muassa neliöjuuria koskevaa matematiikkaa, pinta-alojen laskemista ja matematisoi islamilaisen lain mukaisen perinnönjaon kysymyksiä. Teos nojautuu hellenistisiin, juutalaisiin ja hindulähteisiin ja niiden kautta balylonialaiseen matematiikkaan asti.   Algebrallisten ongelmien ratkaisutapa perustui Eukleideen geometriaan eikä algebrallisiin menetelmiin.

Teos oli osittain paljon alkeellisemmalla tasolla kuin 200-luvulla eläneen Diofantoksen tuotokset. Esitystapa on puhtaasti sanallista jopa niin, että myös luvut kirjoitetaan sanoin eikä numeroin, joten kirja ei sisällä algebrallisia symboleita eikä yhtälöitä. Yhtäläisyysmerkki kehitettiinkin vasta 1500-luvulla Euroopassa. Vaikka kirja oli suoraviivainen ja alkeellinen, se oli kuitenkin niin kattava, että Al-Khwarizmia pidetään algebran perustajana. 

Sana algebra tulee kirjassa esiintyvästä arabian sanasta al-jabr, joka tarkoitti palauttamista, etenkin negatiivisten lukujen muuttamista positiivisiksi siten, että ne siirrettiin yhtälön toiselle puolelle.

Katso myös 

 Viisauden talo
 Arabiankielinen matematiikka keskiajalla

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Persialaiset matemaatikot
Seulonnan keskeiset artikkelit
Islamin kulta-aika
Keskiajan islamilaiset matemaatikot
Härkä (Eläinradan merkki)

Härkä (Taurus) on toinen niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 30-60 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain suunnilleen 20. huhtikuuta ja siirtyy seuraavaan, Kaksosten merkkiin toukokuun 21. päivän aikoihin.

Merkki on saanut nimensä Härän tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Härän merkki vastaa suunnilleen Oinaan tähdistöä.

Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä härkä (tai Härkä) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Eläinradan merkit
Kaksoset (Eläinradan merkki)

Kaksoset (Gemini) on kolmas niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 60-90 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain suunnilleen 21. toukokuuta ja siirtyy seuraavaan, Kravun merkkiin kesä­päivän­seisauksena kesäkuun 21. päivän aikoihin.

Merkki on saanut nimensä Kaksosten tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kaksosten merkki vastaa suunnilleen Härän tähdistöä.

Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä kaksonen (tai Kaksonen) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Eläinradan merkit
Neitsyt (Eläinradan merkki)

Neitsyt (Virgo) on kuudes niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 150-180 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain elokuun 23. päivän aikoihin ja siirtyy seuraavaan, Vaa'an merkkiin syys­­päivän­tasauksena 22. tai 23. syyskuuta. 

Merkki on saanut nimensä Neitsyen tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Neitsyen merkki vastaa suunnilleen Leijonan tähdistöä.

Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä neitsyt (tai Neitsyt) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Eläinradan merkit
Vaaka (Eläinradan merkki)

Vaaka (Libra) on seitsemäs niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 180-210 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin syys­päivän­tasauksena 22. tai 23. syyskuuta ja siirtyy seuraavaan, Skorpionin merkkiin loka­kuun 23. päivän aikoihin.

Merkki on saanut nimensä Vaa'an tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Vaa'an merkki vastaa suunnilleen Neitsyen tähdistöä.

Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä vaaka (tai Vaaka) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Eläinradan merkit
Seulonnan keskeiset artikkelit
Skorpioni (Eläinradan merkki)

Skorpioni (Scorpio) on kahdeksas niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 210-240 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin suunnilleen 23. lokakuuta ja siirtyy seuraavaan, Jousi­miehen merkkiin marras­kuun 22. päivän aikoihin.

Merkki on saanut nimensä Skorpionin tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Skorpionin merkki vastaa suunnilleen Vaa'an tähdistöä.

Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä skorpioni (tai Skorpioni) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Eläinradan merkit
Jousimies (Eläinradan merkki)

Jousimies (Sagittarius) on yhdeksäs niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 240-270 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin marras­kuun 22. päivän aikoihin ja siirtyy seuraavaan, Kauriin merkkiin talvi­päivän­seisauksena 21. tai 22. joulukuuta.

Merkki on saanut nimensä Jousi­miehen tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Jousi­miehen merkki vastaa suunnilleen Skorpionin ja Käärmeenkantajan tähdistöä. Käärmeen­kantajan tähdistön mukaan kuitenkaan ei ole nimetty Eläin­radan merkkiä, vaikka ekliptika kulkeekin myös tämän tähdistön kautta.

Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä jousimies (tai Jousimies) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Eläinradan merkit
Kauris (Eläinradan merkki)

Kauris (Capricorn) on kymmenes niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 270-300 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin talvi­päivän­seisauksena 21. tai 22. joulukuuta ja siirtyy seuraavaan, Vesi­­miehen merkkiin tammi­kuun 20. päivän aikoihin.

Merkki on saanut nimensä Kauriin tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kauriin merkki vastaa suunnilleen Jousi­miehen tähdistöä.

Kauriin merkin mukaan on saanut nimensä myös Kauriin kääntöpiiri, joka on eteläisin leveyspiiri, josta katsottuna Aurinko on kerran vuodessa suoraan ylhäälläpäin. Tämä tapahtuu pohjoisen pallon­puoliskon talvi­päivän­seisauksena, Auringon saapuessa Kauriin merkkiin. Eteläisellä pallon­puoliskolla on silloin keskikesä.

Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä kauris (tai Kauris) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Eläinradan merkit
Seulonnan keskeiset artikkelit
Vesimies (Eläinradan merkki)

Vesimies (Aquarius) on 11. niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 300-330 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin suunnilleen 20. tammikuuta ja siirtyy seuraavaan, Kalojen merkkiin helmi­kuun 19. päivän aikoihin.

Merkki on saanut nimensä Vesi­miehen tähdistöstä, joka noin 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Vesi­miehen merkki vastaa suunnilleen Kauriin tähdistöä.

Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä vesi­mies (tai Vesi­mies) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.

Katso myös 
 Vesimiehen aika

Lähteet

Aiheesta muualla 

Eläinradan merkit
Kalat (Eläinradan merkki)

Kalat (Pisces) on 12. ja viimeinen niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 330-360 astetta kevättasauspisteestä itään tai 0-30 astetta tästä pisteestä länteen. Aurinko saapuu tähän merkkiin suunnilleen helmi­kuun 19. päivän aikoihin ja siirtyy Eläinradan ensimmäiseen, Oinaan merkkiin kevätpäiväntasauksena 20. tai 21. maaliskuuta.

Merkki on saanut nimensä Kalojen tähdistöstä, joka noin 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kalojen merkki vastaa suunnilleen Vesimiehen tähdistöä.

Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä kala (tai Kala) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Eläinradan merkit
Hašek

Hašek on yleinen tšekkiläinen sukunimi. Tunnettuja sukunimen omaavia henkilöitä ovat:

 Dominik Hašek, tšekkiläinen jääkiekkomaalivahti
 Ivan Hašek, tšekkiläinen jalkapalloilija
 Jaroslav Hašek, tšekkiläinen kirjailija
Jonna

Jonna on suomalainen naisen etunimi. Se on lyhentymä nimestä Johanna, joka on Johannes-nimen sisarnimi.

Vuoden 2019 loppuun mennessä nimen Jonna on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan saanut noin 9 460 naista ja muutama mies.

Nimi yleistyi nopeasti 1970-luvulla. Vuonna 1970 se annettiin vasta 18:lle mutta vuonna 1976 jo yli 300 henkilölle. Jonna on ollut Uudellamaalla yleisempi nimi kuin muualla Suomessa.

Tunnettuja Jonnia 
 Jonna Andersson (s. 1993), ruotsalainen jalkapalloilija
 Jonna Anias (s. 1984), suomalainen korkeushyppääjä
 Jonna Berghem (s. 1993), suomalainen aitajuoksija
 Jonna-Janette Eriksson (s. 1985), suomalainen kolmiloikkaaja
 Jonna Geagea (s. 1977), laulaja
 Jonna Heimonen (s. 1990), maastohiihtäjä
 Jonna Heynke, o.s. Mononen (s. 1978), saksalais-suomalainen kirjailija ja kääntäjä
 Jonna Jokinen (s. 1993), suomalainen keilaaja
 Jonna Julin (s. 1993), suomalainen pikajuoksija
 Jonna Järnefelt (s. 1964), näyttelijä ja laulaja
 Jonna Keskinen (s. 1982), näyttelijä
 Jonna Kärkkäinen (s. 1982), Jo Angel, suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja
 Jonna Mendes (s. 1979), yhdysvaltalainen alppihiihtäjä
 Jonna Miettinen (s. 1990), suomalainen moukarinheittäjä
 Jonna Mäkelä (s. 1984), pesäpalloilija ja salibandyn pelaaja
 Jonna Norppa-Rahkola (s. 1975), jalkapalloilija ja jääkiekkoilija
 Jonna Nygrén-Jäntti (s. 1979), juontaja
 Jonna Paananen (s. 1984), Wildeem, YouTube-videoiden tekijä ja Tubeconin taiteellinen johtaja
 Jonna Pirinen (s. 1982), R&B laulaja, taiteilijanimi Jonna  
 Jonna Pirttijoki (s. 1987), suomalainen harmonikkataiteilija ja laulaja
 Jonna Purojärvi (s. 1988), Piraattipuolueen puheenjohtaja
 Jonna Salminen (s. 1976), pesäpalloilija
 Jonna Salmivaara (s. 1972), suomalainen juoksija
 Jonna Skrifvars (s. 1991), suomalainen pikajuoksija
 Jonna Sundling (s. 1994), ruotsalainen maastohiihtäjä
 Jonna Tervomaa (s. 1973), laulaja, entinen taiteilijanimi Jonna, julkaissut myös kaksi Jonna-nimistä albumia
 Jonna Virkkunen (s. 1999), salibandyn pelaaja
 Jonna Voronkoff (s. 1977), suomalainen kilpakävelijä
 Jonna Yli-Mäenpää (s. 1996), suomalainen jääkiekkoilija 
 Jonna Ziprus (o.s Kauppila) (s. 1977) Miss Suomi 1998

Kuvitteellisia Jonnia
 Kyllä isä osaa -sarjan Jonna-tytär, Maiju Jokisen roolihahmo.

Lähteet
Hannele

Hannele on kansainvälinen naisen etunimi. Saksassa sitä käytetään Johannan puhuttelumuotona. Toisaalta sen voidaan ajatella tulevan heprean armoa tarkoittavasta Hannah-nimestä, kuten esimerkiksi Hanna. 

Suomessa Hannele on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu nimeksi 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä 93 156 naiselle ja alle viidelle miehelle. Erityisen suosittu Hannele on ollut jälkimmäisenä etunimenä. Suomessa Hannan hellittelymuotona on käytetty myös nimeä Hanneli. Se on virallisena nimenä noin 550 naisella ja muutamalla miehellä.

Nimipäivä 
Hannele viettää Suomessa nimipäivää sekä suomen- että ruotsinkielisen almanakan mukaan 21. heinäkuuta. Samana päivänä juhlivat myös Johanna, Hanna, Jenni, Jenna, Jonna, Hanne ja Joanna. Suomenkielisessä almanakassa se on ollut vuodesta 1951 ja ruotsinkielisessä vuodesta 1973.

Tunnettuja Hanneleita 

 Hannele Anttila, korkeushyppääjä
 Hannele Dufva, soveltavan kielitieteen professori
 Hannele Harju, suomalainen yleisurheilija
 Hannele Huovi, kirjailija
 Hannele Impola, suomalainen keilaaja
 Hannele Kauppinen, o.s. Suominen, Taiska, suomalainen iskelmälaulaja
 Hannele Kivistö, kuulantyöntäjä
 Hannele Klemettilä, myöhäiskeskiajan kulttuurihistorian tutkija
 Hannele Koivunen, filosofian tohtori, Suomen opetusministeriön neuvotteleva virkamies
 Hannele Korhonen, fyysikko ja Ilmatieteen laitoksen tutkimusprofessori
 Hannele Koskela, pituushyppääjä
 Hannele Koskinen, taitoluistelija
 Hannele Kuutti, suomalainen yleisurheilija
 Hannele Kylänpää, suomalainen kuvanveistäjä
 Hannele Laaksonen, suomalainen näyttelijä
 Hannele Laine, Wilma Schlizewski, Hantta Krause, suomalainen tatutointitaiteilija ja televisiojuontaja
 Hannele Lampela, toimittaja ja kirjailija
 Hannele Lauri, näyttelijä
 Hannele Laurila, manageri
 Hannele Lehtikuusi, Setan entinen puheenjohtaja
 Hannele Luukkainen, poliitikko
 Hannele Niemi, kasvatustieteen professori
 Hannele Nieminen, suomalainen näyttelijä
 Hannele Paasonen, jalkapalloilija
 Hannele Pohjanmies, kirjailija ja kääntäjä
 Hannele Pokka, keskustalainen poliitikko, ministeri ja Lapin läänin ent. maaherra
 Hannele Päiviö, pappi ja tietokirjailija
 Hannele Rantala, valokuvataiteilija
 Hannele Rubinstein, teatteriohjaaja
 Hannele Ruotsalo, dramaturgi ja teatteriohjaaja
 Hannele Segerstam, suomalainen viulisti
 Hannele Soikkeli (o.s. Parkkonen), aitajuoksija
 Hannele Mikaela Taivassalo, kirjailija
 Hannele Tonna (o.s. Valkonen), hiihtosuunnistaja
 Hannele Voionmaa, diplomaatti
 Hannele Yki-Järvinen, lääkäri, diabeteksen tutkija

Lähteet

Viitteet 

Etunimet
Aché

Aché on tupi-guaranilaisten kielten ryhmään kuuluva kieli, jota käytetään pääasiassa Paraguayssa. Sillä on enää noin 1 000 puhujaa (2006). Kielellä on kolme eri murretta jäljellä. Monet achén puhujat osaavat puhua myös guaranía, mutta kielen puhujista 50 on täysin yksikielisiä. Äidinkielenään puhuvista 20 % on lukutaitoisia. Kielelle on käännetty osia Raamatusta vuosina 1978-2007.

Lähteet

Paraguayn kielet
Tupi-kielet
Hanne

Hanne on kansainvälinen naisen etunimi. Digi- ja väestötietoviraston nimipalvelun mukaan Hanne-nimisiä on Suomessa ollut kirjoilla vuoden 2019 loppuun mennessä noin 2160 naista, joista yli puolet on 1980- ja 1990-luvuilla syntyneitä, sekä noin 70 miestä. Nimen alkuperä on heprealainen nimi Hannah, "armo". Hannea voidaan käyttää myös Johanna-nimen puhuttelumuotona.

Nimipäivä 
Hanne viettää nimipäivää 21. heinäkuuta, jolloin juhlivat myös Johanna, Hanna, Jenni, Jenna, Jonna, Hannele ja Joanna. Kalenterissa Hanne on ollut vuosina 1984–1988 ja uudestaan vuodesta 1995.

Tunnettuja Hanneja 
 Hanne, oik. Eija Höynälä, suomalainen laulaja
 Hanne Aho, suomalainen toimittaja ja poliitikko, Suomen Journalistiliiton puheenjohtaja
 Hanne Bjurstrøm, norjalainen asianajaja ja poliitikko, tasa-arvo- ja syrjintävaltuutettu
 Hanne Borchsenius, tanskalainen näyttelijä
 Hanne Haugland, norjalainen korkeushyppääjä
 Hanne Hogness, norjalainen käsipalloilija
 Hanne-Vibeke Holst, tanskalainen journalisti ja kirjailija
 Hanne Hynynen, Suomen Neito 2002
 Hanne Kautto, suomalainen radiotoimittaja, YleX:n ohjelmapäällikkö
 Hanne Lauslehto (o.s Mäkinen), suomalainen nyrkkeilijä ja potkunyrkkeilijä
 Hanne Ojanperä, suomalainen jalkapalloilija
 Hanne Selkokari, suomalainen museonjohtaja
 Hanne Sikiö, suomalainen jääkiekkoilija
 Hanne Staff, norjalainen suunnistaja
 Hanne Marie Svendsen, tanskalainen kirjailija
 Hanne Valtari, kirjailija, viestintäalan yrittäjä ja sosiaalisen median vaikuttaja
 Hanne Ørstavik, norjalainen kirjailija

Kuvitteellisia Hanneja 

 Hanne Wilhelmsen, poliisi Anne Holtin kirjasarjassa

Lähteet

Aiheesta muualla 

Etunimet
Euroopan jalkapalloliitto

Euroopan jalkapalloliitto eli Uefa () on vuonna 1954 perustettu jalkapalloliitto, joka käsittää eurooppalaiset jalkapalloliitot sekä lisäksi muutaman varsinaisen Euroopan ulkopuolisen valtion jalkapalloliiton.

Uefa järjestää lukuisia kilpailuja sekä maajoukkueille että seurajoukkueille. Näistä merkittävimmät ovat maajoukkueiden EM-kilpailut ja seurajoukkueiden Mestarien liiga.

Uefan puheenjohtajana toimi 2007–2015 ranskalainen Michel Platini, jonka kausi päättyi korruptioon. Hän voitti vuonna 2007 äänestyksessä istuvan puheenjohtajan, ruotsalaisen Lennart Johanssonin äänin 27–23. Johansson oli toiminut tehtävässä vuodesta 1990. Uefan pääsihteeri on skotlantilainen David Taylor.

Historia 
Uefa perustettiin 15. kesäkuuta 1954 Baselissa Sveitsissä, Ranskan, Italian ja Belgian jalkapalloliittojen neuvotteluiden tuloksena. Uefan päämaja sijaitsi vuoteen 1959 asti Pariisissa, jonka jälkeen se siirrettiin Berniin Sveitsiin. Uefan hallinnollinen keskus on sijainnut Nyonissa Sveitsissä vuodesta 1995. Liiton ensimmäinen puheenjohtaja oli Ebbe Schwartz. Uefa koostui alkujaan 25 kansallisesta jalkapalloliitosta. Nykyään siihen kuuluu 54 kansallista jalkapalloliittoa.

Korruptio
Fifan eettinen komitea määräsi 21. joulukuuta 2015 Fifan puheenjohtajalle Sepp Blatterille ja Uefan puheenjohtajalle Platinille kahdeksan vuoden toimintakiellon kaikessa jalkapallotoiminnassa korruption vuoksi. Perusteluna on Blatterin helmikuussa 2011 Platinille antama 1,8 miljoonan euron suuruinen palkkio, jolle ei löytynyt asiallista perustetta. Molemmat saivat myös sakot. Molemmat ilmoittivat valittavansa päätöksistä urheilun kansainväliseen vetoomustuomioistuimeen CASiin.

Puheenjohtajat

Hallitus 
Osa hallituksen jäsenistä valitaan 4 vuodeksi kerrallaan ja osa 2 vuodeksi. Vuonna 2018 Euroopan jalkapalloliiton hallituksen jäsenistä 96 % oli miehiä (23 henkilöä) ja 4 % oli naisia (1 henkilö).

Jäsenet

Kilpailuja

Maajoukkuekilpailut 
 EM-kisat
 Kansojen liiga
 Alle 21-vuotiaiden EM-kisat
 Alle 19-vuotiaiden EM-kisat
 Alle 17-vuotiaiden EM-kisat
 Naisten EM-kisat
 Alle 19-vuotiaiden naisten EM-kisat
 Alle 17-vuotiaiden naisten EM-kisat
 Futsalin EM-kisat

Seurajoukkuekilpailut 

 Mestarien liiga
 Eurooppa-liiga
 UEFA Super Cup
 UEFA Regions' Cup
 Naisten mestarien liiga
 UEFA Futsal Cup

Lakkautetut
 Cup-voittajien Cup
 Intertoto Cup
 Intercontinental Cup

Katso myös 
 UEFA:n maapisteranking
 UEFA:n kultaiset pelaajat
 UEFA Europa Conference League

Lähteet

Aiheesta muualla 

 uefa.com

Seulonnan keskeiset artikkelit
Abckiria

Abckiria (”Abc-kirja”) oli ensimmäinen suomenkielinen kirja. Sen kirjoitti uskonpuhdistajana tunnettu Mikael Agricola, ja se julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1543. Agricola kirjoitti kirjan samaan aikaan kun hän teki Uuden testamentin ensimmäistä suomenkielistä käännöstä, ja molempia teoksia työstäessään Agricola samalla myös loi suomelle kirjakieltä.

Historia 

Agricolan teos on ensimmäisiä tunnettuja yrityksiä kirjoittaa suomen kielellä, ja teoksen sekä Agricolan Rucouskirian (1544) ja Uuden testamentin (Se Wsi Testamenti, 1548) ilmestymisen jälkeen suomen kirjakieli alkoikin hiljalleen kehittyä. Niin Agricolan suomelle kuin koko niin sanotulle vanhalle kirjasuomelle on tyypillistä sen oikeinkirjoituksen epäsäännönmukaisuus. Esimerkiksi K-äänne saatettiin toisinaan merkitä C:nä, joskus taas K:na tai G:nä.

Abckirian ensimmäisessä vuoden 1543 painoksessa oli 16 sivua ja toisessa, ilmeisesti vuonna 1551 ilmestyneessä painoksessa 24 sivua. Kirjasta ei ole säilynyt yhtään kokonaista kappaletta, mutta siitä on löydetty osia, joiden perusteella kirjan rakenne suurin piirtein tunnetaan. Osat löydettiin Uppsalan yliopiston kirjastosta ja yksi osa on lahjoitettu Helsingin yliopistolle. 

Vuonna 1966 löytyi lisää osia, joihin oli merkitty painovuodeksi 1559, siis kaksi vuotta kirjailijan kuoleman jälkeen.

Sisältö 

Abckiria sisälsi sekä aapisen että katekismuksen. Tunnettu näyte kirjan alusta on vanhin suomenkielinen loppusointuinen runo:

Tätä alkurunoa seuraavat aakkoset sekä luku- ja kirjoitusohjeita, minkä jälkeen alkaa kirjan uskonnollinen osuus. Lopussa on vielä suomen kielen lukusanat.

Uskonnolliseen osuuteen kuuluu kymmenen käskyä, apostolinen uskontunnustus, Isä meidän -rukous, Ave Maria, kasteen, ripin ja ehtoollisen sakramentit, ruokarukoukset, aamu- ja iltarukoukset ja lopuksi rukoukset kirkonkelloja soitettaessa.

Ruoka-, aamu- ja iltarukoukset Agricola käänsi Martti Lutherin Vähästä katekismuksesta, mutta muut tekstit olivat papiston jo ennalta tuntemia. Vaikka jumalanpalvelusten kieli keskiajalla oli latina, kristinuskon perusopinkappaleet oli käännetty myös kansankielelle. Piispojen määräyksestä papeilla oli oltava nämä opinkappaleet paperille kirjoitettuna, jotta ne tulisi luettua kirkkoväelle samalla tavalla joka sunnuntai. Vaikka näitä paperilappusia ei olekaan nykypäiviin säilynyt, voidaan olettaa, että Agricolalla oli niitä käytössään Abckiriaa tehdessään.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Abckirian koko tunnettu sisältö elektronisessa muodossa
 Abckirian 2. painoksen katkelmia digitoituna Kansalliskirjaston Doria-palvelussa
 Abckirian selityksiä ja ääntämisohjeita

Vuoden 1543 kirjat
Katekismukset
Keskiajan kirjallisuus
Mikael Agricolan teokset
Kirjat suomen kielestä
Historialliset oppikirjat
Fresko

Fresko on  seinämaalaus eli muraali, jossa väri levitetään kostealle kalkkilaastipinnalle, johon se kuivuessaan kiinnittyy. Se on yksi vanhimmista ja kestävimmistä maalaustaiteen menetelmistä. Sana fresko tulee italian sanasta "fresco", tuore. 

Freskomaalarin on työskenneltävä tuoreella eli märällä seinäpinnalla. Laastin ja maalin kuivuttua hiilidioksidi reagoi kalkin kanssa muodostaen kalsiumkarbonaattia, joka kiteytyy seinäpintaan. Kuivuttuaan värit ovat kiinnittyneet tiukasti seinään.

Voidakseen maalata kuivuvaa laastia kosteana, on maalattava nopeasti ja tarkasti. Kalkkilaastia voi levittää kerralla vain sen verran, kun pystyy yhdessä päivässä maalaamaan. Tällaisten päiväurakoiden rajat erottuvat tarkkaan katsoessa maalauksissa näkyvinä laastisaumoina. Sikstuksen kappelin kattomaalauspintojen suuresta koosta on päätelty miten uskomattoman nopeasti Michelangelo maalasi.

Freskojen valmistelussa aloitetaan yleensä karkeasta laastikerroksesta. Sen päälle levitettävään sileään kerrokseen maalataan kuva. Taiteilija siirtää kostealle pinnalle etukäteen valmistamansa, suurikokoiselle paperiarkille tai kartongille tekemänsä lopullisen kokoisen piirroksen. Piirroksen on oltava tarkoin harkittu ja valmis etukäteen, koska toisin kuin useimmissa maalaustekniikoissa, freskomaalauksessa on vaikea tehdä muutoksia jälkeenpäin. Perinteisesti taiteilija asetti kartongin seinälle ja sirotteli piirroksen rei'itettyihin ääriviivoihin hiilijauhetta, jotta ääriviivat jäisivät seinään. Nykyään piirroksen siirtämiseen seinälle voidaan käyttää projisointilaitetta.

Kemialliselta koostumukseltaan freskoihin sopivia värejä ovat esimerkiksi kadmiumpunainen, musta kobolttioksidi ja mangaanimusta. Väripigmentit on jauhettava hienoksi ja sekoitettava oikeaan vesimäärään. Tämän tekivät yleensä taiteilijan apulaiset. Mikroskoopilla katsottuna freskon väripinta näyttää hyvin pienistä mosaiikkimuruista kootulta. Freskoon voidaan jälkeenpäin tehdä muutoksia tai lisäyksiä ainoastaan kuivalle laastille "al secco" (italiaksi secco, kuiva). Sekkomaalaus ei ole yhtä pitkäikäinen kuin märälle pinnalle maalattu fresko. Siinä käytetään kiinnitysaineena usein munaa.

Freskotekniikkaa on käytetty tuhansien vuosien ajan eri sivilisaatioissa. Egyptiläiset hautamaalaukset olivat yleensä sekkomaalauksia, kun taas Rooman ja Pompejin seinämaalaukset olivat freskoja. Erityisen suosituksi freskomaalaus tuli Italiassa renessanssitaiteessa.

Lähteet
 muralist.org: The Art and Nature of Fresco Painting
 Grömling, A.: Michelangelo Buonarroti

Maalaustekniikat
Seulonnan keskeiset artikkelit
Vuoden henkilö

Vuoden henkilö (ennen vuotta 2000 vuoden mies) on yhdysvaltalaisen Time-aikakauslehden vuosittain valitsema henkilö, jolla on ollut suurin vaikutus vuoden tapahtumiin. Palkinnon saaja ei kuitenkaan välttämättä ole yksi henkilö tai edes henkilö.

Lehti on ajoittain herättänyt hämmästystä valinnoillaan, kuten Adolf Hitler tai Josif Stalin. Valinta ei kuitenkaan ole arvonimi tai tunnustus vaan suurimman vaikutuksen vuoden aikana aikaan saanut henkilö. Time kuitenkin luopui periaatteestaan vuonna 2001, jolloin vuoden henkilöksi valittiin New Yorkin pormestari Rudolph Giuliani eikä Osama bin Ladenia. Myös sitä, että 2010 vuoden henkilöksi valittiin Facebookin perustaja Mark Zuckerberg, eikä WikiLeaksin Julian Assangea, joka sai nettiäänestyksessä 20 kertaa enemmän ääniä, arveltiin myönnytykseksi  Yhdysvaltain hallinnolle ja yleisölle, koska yhdysvaltalaisista 2/3 kannattaa Assangen tuomitsemista.

Albert Einstein valittiin vuoden 1999 viimeisessä numerossa vuosisadan henkilöksi.

Vuoden henkilöt

Lähteet

Aiheesta muualla 

Lehdistö
Kunniamaininnat