joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
1485



Tapahtumia  
 Bosworthin kentän taistelu, johon ruusujen sota päättyi. Henrik VII:stä tuli ensimmäinen Tudor-sukuinen kuningas.
 Portugalilaiset saapuivat Angolaan.
 Saksin ruhtinaskunta jaettiin Albertin ja Ernestin kesken.
 Thomas Maloryn Le morte d'Arthur julkaistaan.

Syntyneitä 
24. kesäkuuta – Johannes Bugenhagen, saksalainen pappi ja uskonpuhdistaja (k. 1558)
10. elokuuta – Luigi da Porto, italialainen sotilas, runoilija ja kirjailija (k. 1529)
30. marraskuuta – Veronica Gambara, italialainen runoilija (k. 1550)
16. joulukuuta – Katariina Aragonialainen, Englannin kuningatar, Henrik VIII:n ensimmäinen puoliso (k. 1536)

 Pedro de Alvarado, espanjalainen konkistadori (k. 1541)
 Matteo Bandello, italialainen kirjailija (k. 1561)
 Joos van Cleve, alankomaalainen taiteilija (k. 1540)
 Hernán Cortés, espanjalainen löytöretkeilijä ja konkistadori, atsteekkien valtakunnan kukistaja (k. 1547)
 Nicolaus Decius, saksalainen munkki, evankelinen pappi ja virsirunoilija (k. 1546)
 Nicholas Ludford, englantilainen säveltäjä (k. 1557)

Kuolleita 
16. maaliskuuta – Anne Neville, Englannin kuningatar, kuningas Rikhard III:n puoliso (s. 1456)
22. elokuuta – Rikhard III, Englannin kuningas (surmattiin taistelussa) (s. 1452)
27. lokakuuta – Rudolf Agricola, hollantilainen humanisti (s. 1443/1444)

1400-luku
1480-luku
1459



Tapahtumia  
 Fra Mauro laati maailmankartan kuningas Alfonso V:lle.
 Hedemora sai kaupunginoikeudet

Syntyneitä 
 2. maaliskuuta: Hadrianus VI, paavi

Kuolleita 
Eerik Pommerilainen, kuningas

1400-luku
1450-luku
1412



Tapahtumia

Syntyneitä 
 6. tammikuuta: Jeanne d'Arc, Ranskan kansallissankari

Kuolleita 
 maaliskuussa: Albrekt Mecklenburgilainen, Ruotsin kuningas
 29. kesäkuuta: Piispa Bero II Balk
 28. lokakuuta: Margareeta I, Kalmarin unionin hallitsija
 kesällä: Johannes Ciconia, säveltäjä

1410-luku
1402



Tapahtumia  

 20. heinäkuuta: Timur Lenk voitti ottomaanien sulttaanin Bayezid I:n Ankaran taistelussa ja vangitsi hänet. Alkoi 11 vuotta kestänyt hajaannuskausi, jonka aikana Bayezidin pojat kamppailivat valtaistuimesta.

Syntyneitä

Kuolleita 

 13. heinäkuuta – Jianwen, Kiinan Ming-dynastian keisari (s. 1377)

1402
1400



Tapahtumia  
 14. helmikuuta – Englannin kuningas Rikhard II murhattiin
 8. joulukuuta – ruotsalainen Vadstena sai kaupunkioikeudet kuningatar Margareeta I:ltä

Syntyneitä 
 19. toukokuuta – John Stourton, englantilainen paroni (k. 1462)
 26. heinäkuuta – Isabel le Despenser, Worcesterin kreivitär (k. 1439)
 25. joulukuuta – John Sutton, Irlannin lordiluutnantti (k. 1487)
 Rogier van der Weyden, flaamilainen taiteilija (s. 1399/1400, k. 1464)
 Luca della Robbia, italialainen kuvanveistäjä (k. 1482)
 Isabella, Lorrainen herttuatar (k. 1453)
 Richard Neville, englantilainen poliitikko (k. 1460)
 Owen Tudor, walesilainen aatelismies (k. 1461)
 Hans Multscher, saksalainen kuvanveistäjä ja taiteilija (k. 1467)
 Helene Kottanner, unkarilainen kirjailija ja kamarineito (k. 1470 jälkeen)

Kuolleita 

 14. helmikuuta – Rikhard II, Englannin kuningas 1377–1399 (s. 1367)
 28. huhtikuuta – Baldus de Ubaldis, italialainen juristi (s. 1327)
 25. lokakuuta – Geoffrey Chaucer, englantilainen kirjailija, runoilija, filosofi ja diplomaatti (s. 1343)

1400-vuosikymmen
1323



Tapahtumia 
 12. elokuuta - Pähkinäsaaren rauha solmittiin Ruotsin ja Novgorodin välillä
 Vilnasta tuli Liettuan pääkaupunki
 Lohjan ensimmäinen kirjallinen merkintä

Syntyneitä

Kuolleita 

1300-luku
1321



Tapahtumia

Syntyneitä

Kuolleita 
 13. syyskuuta - Dante Alighieri, kirjailija ja runoilija
 31. toukokuuta - Birger Maununpoika, Ruotsin kuningas

1300-luku
1316



Tapahtumia 
 Paavi Johannes XXII astuu paavin virkaan
 Suuri nälänhätä 1315-1317 alkoi katovuodella Pohjois-Euroopassa

Syntyneitä 
 14. toukokuuta - Kaarle IV, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari
 Maunu Eerikinpoika, Ruotsin kuningas

Kuolleita 

1310-luku
1299



Tapahtumia  
 Osman I perusti Osmanien valtakunnan
 Korsika jäi Genovalle.

Syntyneitä 
 Alfonso IV, Aragonian ja Valencian kuningas

Kuolleita 
 Eerik II Maununpoika, Norjan kuningas
1290-luku
1265



Tapahtumia 
 20. tammikuuta - ensimmäinen Englannin parlamentti kokoontuu ensimmäisen kerran Westminsterissä

Syntyneitä 
15. lokakuuta – Temür-kaani, mongolien suurkaani ja Kiinan Yuan-dynastian keisari (k. 1307)
 4. marraskuuta – Alfonso III, Aragonian kuningas (k. 1291)
 Andreas III, Unkarin ja Kroatian kuningas (k. 1301)
 Dante Alighieri, italialainen kirjailija ja runoilija (Jumalainen näytelmä) (k. 1321)
 Ramon Muntaner, katalonialainen sotilas ja kronikoitsija (k. 1336)

Kuolleita 
 8. helmikuuta – Hülegü-kaani, mongolihallitsija, Tšingis-kaanin pojanpoika, Persian Il-kaanien valtakunnan ensimmäinen hallitsija (s. 1217)
16. toukokuuta – Simon Stock, englantilainen karmeliittamunkki ja pyhimys (s. 1165)
16. kesäkuuta – Doquz Khatun, Hülegü-kaanin puoliso (s. noin 1200)
 4. elokuuta – Simon V de Montfort, englantilainen kreivi ja kapinajohtaja (s. 1208)
 Aban Lőrinc, Transilvanian voivodi
1228



Tapahtumia  
 Kuudes ristiretki lähti liikkeelle

Syntyneitä 
 Konrad IV, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsija

Kuolleita 

1220-luku
1222



Tapahtumia  

 syyskuu - Halleyn komeetta ohitti Maan
 Alaikäisestä Eerik Eerikinpojasta tuli Ruotsin kuningas.
 Johannes III Dukaksesta tuli Bysantin keisari.

Syntyneitä 
 Nichiren, buddhalainen opettaja

Kuolleita 
 Juhana Sverkerinpoika, Ruotsin kuningas.
1220-luku
1219



Tapahtumia  
 15. kesäkuuta – Valdemar II:n johtamat tanskalaiset voittivat virolaiset Lyndanisen taistelussa. Legendan mukaan tällöin Dannebrog, Tanskan lippu, putosi taivaasta.
 Juhana Sverkerinpoika kruunataan Ruotsin kuninkaaksi paavin vastustuksesta huolimatta.
 Mongolit valtaavat Buharan kaupungin.
 Japanissa Hojo-suku nousee valtaan kukistettuaan Minamoto-suvun ja hallitsee vuoteen 1333 asti.

Syntyneitä 
 Aleksanteri Nevski, Novgorodin ruhtinas ja Vladimirin suuriruhtinas, Venäjän kansallissankari ja pyhimys (k. 1263)
 Kristoffer I, Tanskan kuningas (k. 1259)

Kuolleita 
 16. huhtikuuta – Hugh de Mapenor, englantilainen katolinen piispa
 17. joulukuuta – Conon de Béthune, ranskalainen säveltäjä, truveeri ja ristiretkeläinen (s. 1160)

1210-luku
1185



Tapahtumia

Syntyneitä 
 Inge II Bårdinpoika, Norjan kuningas

Kuolleita 
 25. marraskuuta – paavi Lucius III
 6. joulukuuta – Alfonso I, Portugalin kuningas
1100-luku
1180



Tapahtumia 
 18. marraskuuta - Philip II kruunataan Ranskan kuninkaaksi

Syntyneitä 
 Go-Toba, Japanin keisari

Kuolleita 

1100-luku
1147



Tapahtumia  
 Toinen ristiretki aloitettiin.
 Ensimmäinen maininta Moskovasta kirjallisissa lähteissä.

Syntyneitä 
 Minamoto no Yoritomo, Kamakura-shogunaatin ensimmäinen shogun

Kuolleita 

1100-luku
1143



Tapahtumia  
 Johannes II Komnenoksen poika Manuel I Komnenos nousi Bysantin valtaistuimelle.

Syntyneitä

Kuolleita 
8. huhtikuuta - Johannes II Komnenos, Bysantin keisari
1100-luku
1131



Tapahtumia

Syntyneitä 
Valdemar I, Tanskan kuningas

Kuolleita 

1130-luku
1127



Tapahtumia  
 Perustettiin Temppeliherrain ritarikunta.
 Kiinassa Jin-dynastia ajoi Song-dynastian etelämmäksi: Pohjoinen Song-dynastia päättyi ja Eteläinen Song-dynastia alkoi.

Syntyneitä

Kuolleita 

da:1120'erne#1127
1120-luku
1122



Tapahtumia  
 23. syyskuuta - Wormsin konkordaatti päätti investituurariidan

Syntyneitä 
 Fredrik I Barbarossa, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari
 Eleonoora Akvitanialainen, Akvitanian herttuatar, Englannin ja Ranskan kuningatar

Kuolleita 

da:1120'erne#1122
1120-luku
1119



Tapahtumia  
 Temppeliherrain ritarikunta perustetaan

Syntyneitä

Kuolleita 
29. tammikuuta - paavi Gelasius II
1100-luku
1118



Tapahtumia  
24. tammikuuta — Gelasius II valittiin paaviksi

Syntyneitä 
28. marraskuuta — Manuel I Komnenos, Bysantin keisari (k. 1180)

Kuolleita 

1100-luku
1092



Tapahtumia

Syntyneitä 
 Fulk V, Jerusalemin kuningas (k. 1143)

Kuolleita 
 14. lokakuuta - Nizam al-Mulk, Seldžukkien visiiri.
1000-luku
1076



Tapahtumia  
 14. helmikuuta - Paavi Gregorius VII julisti Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijan Henrik IV:n pannaan.
 25. joulukuuta - Puolan kuninkaan Bolesław II:n kruunajaiset Gnieznossa.
 Almoravidit valloittivat Ghanan kuningaskunnan pääkaupungin Kumbin.

Syntyneitä 
 Mstislav, Kiovan Venäjän ruhtinas

Kuolleita 
 Sven Estridinpoika, Tanskan kuningas
 Ramón Berenguer I, Barcelonan kreivi
 Robert I (Burgundi), Burgundin herttua
 Sancho IV (Navarra), Navarran kuningas
 Svjatoslav II, Kiovan Venäjän ruhtinas
1000-luku
1071



Tapahtumia  
 16. huhtikuuta – normanni Robert Guiscardin joukot valtasivat Barin, viimeisen Bysantin hallitseman kaupungin Apenniinien niemimaan eteläosissa. Bysantin valta nykyisen Italian alueella päättyi.
 Manzikertin taistelu, mahdollisesti 26. elokuuta – seldžukkisulttaani Alp Arslan löi Bysantin sotajoukot perusteellisesti ja sai vallan Anatoliassa. Menettäessään Anatolian Bysantti menetti myös tuottoisimmat viljelyalueensa. Seldžukit vangitsivat Bysantin keisarin, Romanos IV Diogeneen, joten kanssahallinneesta keisari Mikael VII Dukaasta tuli yksinvaltias. Romanoksen puolustaja Anna Dalassena karkotettiin.
 Richmondin linnan rakentaminen alkoi.
 Jerusalem joutui seldžukkien valtaan.
 ensimmäiset kirjalliset maininnat Kiovalle kuuluneesta Jaroslavlin kaupungista.
 Robert Friisiläinen, edesmenneen Arnoul Onnettoman setä, nousi Flanderin kreiviksi.
 normanni Roger I nousi Sisilian kreiviksi.
 García II otti arvonimen Portugalin kuningas.
 Domenico Selvo nousi Venetsian dogeksi.
 paimentolaisturkkilaiset nousivat valtaan Armeniassa.

Syntyneitä 
 Clémentine Burgundilainen, Flanderin kreivi Robert II:n vaimo ja paavi Calixtus II:n sisar.
 Guillaume d'Aquitaine, varhaisimpia nimeltä tunnettuja trubaduureja.

Kuolleita 
 Flanderin ja Hainout'n kreivi Arnoul Onneton sai surmansa Casselin taistelussa.
1000-luku
Luettelo Suomen historian sodista

Luettelo Suomen historian sodista pitää sisällään Suomen alueella käydyt aseelliset konfliktit, sodat ja vakavat sisäiset levottomuudet, sekä sellaiset Suomen ulkopuolella käydyt konfliktit joihin Suomen valtio tai merkittävä joukko Suomen alueen asukkaita on ottanut osaa. Luettelossa mainittujen konfliktien ohella pienehköjä määriä suomalaisia ammattisotilaita, vapaaehtoisia tai seikkailijoita on osallistunut moniin muihinkin aseellisiin yhteenottoihin, kuten Venäjän 1800-luvulla käymiin sotiin Euroopassa ja Aasiassa, buurisotiin, Venäjän–Japanin sotaan, Venäjän sisällissotaan, Espanjan sisällissotaan ja Vietnamin sotaan. 

Varhaisten lähteiden luotettavuus on kyseenalainen. Monet lähteet on kirjoitettu satoja vuosia väitettyjen tapahtumien jälkeen ja niissä mytologiat, sepitteet ja todelliset tapahtumat sekoittuvat usein toisiinsa. Vanhoissa historiallisissa lähteissä Suomella tarkoitettiin nykyisen Varsinais-Suomen aluetta.

Ennen 1000-lukua

1000-luku

1100-luku

1200-luku

1300-luku

1400-luku

1500-luku

1600-luku

1700-luku

1800-luku

1900-luku

2000-luku

Ajoittamattomia

Katso myös
 Novgorodin ja jäämien sodat
 Luettelo sodista
 Rauhanturvaaminen
Suomi toisessa maailmansodassa
 Suomen rauhanturvaoperaatiot

Lähteet
 Haapala, Pertti (1995): Kun yhteiskunta hajosi, Suomi 1914–1920. ISBN 951-37-1532-9.

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Agricola-Suomen historiaverkko: Historiaa aiheen mukaan, sotahistoria
Lifebook

LIFEBOOK on Fujitsun kannettavabrändi, joka sisältää valikoiman eri kokoisia kannettavia tietokoneita niin yritys- kuin kotikäyttöön.  Fujitsu LIFEBOOK-kannettavat suunnitellaan yhtiön omissa tuotekehitys- ja testilaboratorioissa. Ne valmistetaan Japanissa ja Saksassa. 

Fujitsu tunnetaan mobiiliteknologian innovaatioistaan.  Se toi ensimmäiset kosketusnäytölliset kannettavat tietokoneet markkinoille jo vuonna 1988. Se oli myös ensimmäinen tietokonevalmistaja, joka integroi 3G-yhteysteknologian suoraan kannettavaan. 
Useissa LIFEBOOK-malleissa on Fujitsun kehittämä modulaarinen laitepesä. Laitepesään voi optisen aseman tilalle vaihtaa esimerkiksi kakkosakun pidentämään akkukäyttöaikaa, toisen kiintolevyn tai matkaprojektorin.

Kannettavat tietokoneet
Video

Video tarkoittaa teknologiaa, jossa sähköisiä signaaleja käsitellään niin, että niistä saadaan liikkuvaa kuvaa. Videoteknologia on kehitetty pääasiassa televisiota varten. Videokuvaa käytetään myös teollisuudessa, tieteellisissä kohteissa, tehtaissa ja turvallisuuskäytössä (valvontakamerat). Muut videon käyttömuodot pohjautuvat yleensä television videoformaattiin.

Sana video tulee latinasta, jossa se tarkoittaa ’(minä) näen’.

Termiä video on käytetty myös synonyyminä videokasetille, ja vastaavasti videot videonauhurille.

Analogisia videonkoodausmuotoja 

NTSC
PAL
SECAM

Analogisia televisiolähetys- ja kaapelisignaalistandardeja 
RF
komposiittivideo
komponenttivideo
S-Video
RGB

Digitaalisia televisiolähetys- ja kaapelisignaalistandardeja 
DVB
FireWire

Digitaalisia videonkoodaustapoja 

 AV1
CCIR 601
MPEG-1
MPEG-2
MPEG-4
H.261
H.263
H.264
HDTV
 HEVC (H.265)
 VP9

Analogisia ja digitaalisia videonauhaformaatteja

Optisia tallennusmuotoja 

 Laserdisc
 CD-levy
 DVD
 HD DVD
 Blu-ray

Katso myös 
videonauha
videonauhuri
audio
filmiformaatit
Luettelo videoaiheista
Telecine
koodekit
aikakoodi
televisio
suoratoisto
videotaide
videonkoodaus
videokonferenssi

Kuvantoistotekniikka
Seulonnan keskeiset artikkelit
1052



Tapahtumia

Syntyneitä 
 23. toukokuuta Filip I, Ranskan kuningas.
 Raimund IV, Toulousen kreivi ja yksi ensimmäisen ristiretken johtajista.
 Mi-la-ras-pa, tiibetiläinen kirjailija, mystikko ja runoilija.

Kuolleita 
 4. lokakuuta – Vladimir II, Novgorodin prinssi (s. 1020)
1000-luku
1037



Tapahtumia  

 Pyhän Sofian katedraalin rakennus aloitettiin Kiovassa.
 Kastilian ja Leónin hallitsija Ferdinand I Suuri nousi Espanjan kuninkaaksi.
 Harald Jäniksenkäpälä otti Englannin kruunun itselleen velipuoleltaan Knuut II Suurelta.
 Georgios Maniakes aloitti kampanjan Sisilian arabeja vastaan.

Syntyneitä 

 Su Dongpo, kiinalainen runoilija (k. 1101)

Kuolleita 

 Avicenna, persialainen lääkäri, filosofi ja tiedemies (s. 980)
1000-luku
1025



Tapahtumia  
 18. huhtikuuta – Boleslaus I kruunattiin Puolan ensimmäiseksi kuninkaaksi. 
 Srivijayan valtakunta joutui merirosvojen ryöväämäksi.
 Avicennan Lääketieteen kaanon julkaistiin

Syntyneitä 

 28. elokuuta – Go-Reizei, Japanin 70. keisari (k. 1068)

Kuolleita 

 15. joulukuuta – Basileios II Bolgaroktonos, Bysantin keisari (s. 958)
 Boleslaus I, Puolan kuningas
1000-luku
Valkoinen kohina

Valkoisella kohinalla tarkoitetaan satunnaista signaalia, jossa esiintyvät arvot eivät ole riippuvaisia toisistaan. Ideaalisen valkoisen kohinan tehospektri on tasainen taajuusvälillä 0 ... ∞. Käytännön valkoisella kohinalla on tasainen spektraalinen jakauma määritellyllä taajuusalueella.  Nimitys valkoinen kohina viittaa analogiaan spektroskoopisessa mielessä valkoisen valon kanssa.

Valkoinen kohina on englanniksi white noise ja sisältää kaikkia taajuuksia.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Viestintätekniikka
Elektroniikka
Internet Movie Database

The Internet Movie Database (lyh. IMDb) on Internetin laajin elokuvatietokanta, joka sisältää tietoa elokuvista, televisiosarjoista, animaatioista, lyhytelokuvista ja videopeleistä.

IMDb sisältää teoksista vaihtelevia määriä tietoa. Useimmista on saatavana perustiedot, kuten ohjaaja, näyttelijät, juonikuvaus ja arvosteluja. Suosituimmista elokuvista on myös erikoisempaa tietoa, kuten triviaa, juoniaukkoja ja muita virheitä, kuvasuhde- ja muuta teknistä tietoa sekä elokuvien vaihtoehtoisia versioita. Näyttelijöillä, ohjaajilla ja muilla henkilöillä on omat listauksensa, joista on nähtävissä missä elokuvissa he ovat työskennelleet ja työskentelevät mahdollisesti tulevaisuudessa. Jokaisesta kohteesta on lisäksi mahdollista keskustella keskustelupalstalla. Useista näyttelijöistä, ohjaajista ja muista henkilöistä on luettavissa lyhyitä elämäkertoja.

IMDb on vuosien mittaan laajentunut pelkästä tietokannasta laajaksi elokuva-aiheiseksi sivustoksi, jossa on päivittäisiä elokuva- ja televisioaiheisia uutisia. Helmikuussa 2006 sivustolla oli 35 miljoonaa käyttäjää kuukaudessa. Lisäksi sivustolla on erikoissisältöä muun muassa Oscar-juhlien kaltaisten elokuvatapahtumien yhteydessä. Tietokannasta on myös elokuva-alan ammattilaisille suunnattu versio IMDbPro, jossa on muun muassa ammattilaisten yhteystietoja ja tapahtumakalentereita. IMDbPron käyttö on maksullista.

Historiaa 
Tietokanta sai alkunsa Col Needhamin kerääminä komentojonotiedostoina, joilla saattoi tehdä hakuja rec.arts.movies-uutisryhmän sisältöön. Keskitetty tietokanta luotiin vuonna 1993, jolloin hakuja voitiin tehdä sähköpostin avulla. Seuraavana vuonna tietojen lisääminen sähköpostitse tehtiin mahdolliseksi. Seuraavaksi tietokannalle luotiin web-käyttöliittymä. Vuonna 1996 perustettiin Internet Movie Database Ltd., ja sivustoon liitettiin mainosbannerit.

Amazon.com osti yhtiön huhtikuussa 1998 ja on edelleen sen omistaja. Monet tietokannan alkuperäisistä luojista jäivät töihin tietokannan ylläpitäjiksi, Needham mukaan lukien.

Kesäkuussa 2021 IMDb sisälsi tiedot 8 048 324 nimikkeestä ja 11 044 057 henkilöstä.

250 suosituinta elokuvaa 
Yksi tietokannan käytetyimmistä ominaisuuksista on 250 suosituimman elokuvan lista (Top 250). Käyttäjät voivat äänestää elokuvia asteikolla 1–10. Tämän jälkeen säännöllisesti arvosanoja antavien käyttäjien antamat arvosanat syötetään matemaattisen kaavan läpi, josta saadaan lopullinen painotettu arvosana. Tietokannassa on datasuodattimia ja erilaisia raja-arvoja: listalle pääsee vain, jos elokuva on saanut vähintään 25 000 ääntä. Ennen 19. heinäkuuta 2012 listalle saattoi yltää 3 000 äänellä.

IMDb julkaisee myös sadan huonoimman elokuvan listaa (Bottom 100), jonne joutuvat sata huonoimman arvosanan kerännyttä elokuvaa.

Katso myös 
 Elonet
 AllMovie

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Virallinen sivusto
 IMDbPro – Maksullinen IMDb, jota voi rajoitetun ajan kokeilla ilmaiseksi

Julkaisutietokannat
Elektroniset tietoteokset
Elokuva- ja televisiosivustot
Suosittelijajärjestelmät
Yhdysvaltalaiset verkkosivustot
Seulonnan keskeiset artikkelit
Amazon.com
994



Tapahtumia

Syntyneitä

Kuolleita 
Leopold I, Itävallan rajakreivi
900-luku
993



Tapahtumia  

 Viikingit tuhosivat Bamburgh'n linnan

Syntyneitä

Kuolleita 

900-luku
988



Tapahtumia  

 Al-Azharin yliopisto perustettiin.
 Kiovalaiset kastettiin ortodoksiseen kristinuskoon ruhtinas Vladimir Suuren määräyksestä.
 Sodassa Bysanttia vastaan Kiovan Rus valloitti Khersonesoksen kaupungin Krimillä.
 Skaran kaupunki perustettiin.

Syntyneitä

Kuolleita 
 Dunstan, Canterburyn arkkipiispa
900-luku
958



Tapahtumia

Syntyneitä 

 Basileios II, Bysantin keisari

Kuolleita 
Gorm Vanha, Tanskan kuningas
900-luku
Formaldehydi

Formaldehydi eli metanaali (CH2O) on voimakashajuinen kaasu ja aldehydeistä yksinkertaisin. Sen itsesyttymislämpötila on 430 °C ja rakennekaava HCHO. Aineesta käytetään formaldehydin ja metanaalin lisäksi myös nimiä formoli, metyylialdehydi ja metyleenioksidi. Vesiliuoksessa formaldehydi esiintyy hydraattina ja sen 37–55-prosenttisesta vesiliuoksesta käytetään nimeä formaliini. Yhdistettä esiintyy kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.

Valmistus 
Metanaalia tuotetaan hapettamalla metanolia. Prosessissa katalyyttinä on hopea, kupari tai jokin metallioksidi.

Käyttö 
Formaldehydi liukenee erittäin hyvin veteen ja sen vesiliuosta käytetään pääasiallisesti erilaisten hartsien sekä mineraalivillan valmistukseen. Formaldehydin vesiliuosta käytetään myös tekstiilien, kosmeettisten tuotteiden, erilaisten liimojen, selluloosan ja räjähdysaineiden valmistukseen.

Formaldehydistä tuotetaan monia eri kemikaaleja, kuten paraformaldehydiä, 1,4-butaanidiolia, heksametyleenitetramiinia sekä 1,3,5-trioksaania.

Formaldehydin terveysvaikutteista johtuen sitä käytetään tavallisesti 40-prosenttisena vesiliuoksena, formaliinina, pieneliöiden tappamiseen.

Useimmin kankaat käsitellään siliävyyden parantamiseksi formaldehydipitoisella lakalla.

Terveysvaikutukset 

Formaldehydi ärsyttää silmiä ja hengitysteiden limakalvoja 2–4 ppm:n pitoisuudessa. Silmissä ilmentyvää polttavaa tunnetta ja yskää voi aiheuttaa 5–20 ppm formaldehydiä. Vaarallinen pitoisuus on 40–100 ppm, joka voi aiheuttaa kurkun turvotusta, keuhkoputkien supistumista, keuhkotulehdusta sekä maksa- ja munuaisvaurioita.

Väkevä silmään kohdistunut formaldehydin vesiliuos voi aiheuttaa sarveiskalvon samentumisen ja jopa näön menetyksen.

Liuoksena formaldehydi voi aiheuttaa iholle joutuessaan kihelmöintiä, rikkinäistä ja verestävää ihoa sekä kuivumista.

Katso myös 

Asetaldehydi eli etanaali C2H4O
Propionialdehydi eli propanaali C3H6O
Butyyrialdehydi eli butanaali C4H8O
Valeraldehydi eli pentanaali C5H10O

Lähteet

Aiheesta muualla 

OVA-ohje: Formaldehydi
ChemSub Online: Formaldehydi 
PubChem: Formaldehyde 
DrugBank: Formaldehyde 
Human Metabolome Database: Formaldehyde 
KEGG: Formaldehyde 
ChemBlink: Formaldehyde 
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Formaldehyde 
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Formaldehyde 
Pherobase: Floral Compound - formaldehyde 
Pherobase: Semiochemical - formaldehyde 
Inchem: Formaldehyde CAS N°: 50-00-0  pdf 

Aldehydit
Myrkylliset kemikaalit
Seulonnan keskeiset artikkelit
946



Tapahtumia  

Myöhempi Jin-dynastia päättyi Kiinassa.
Agapetus II nimitetään paaviksi.

Syntyneitä

Kuolleita 

 26. toukokuuta: Edmund I, Englannin kuningas
 toukokuussa: Marinus II, paavi
 Editha, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan perustajan keisari Otto I Suurin ensimmäinen vaimo
 Muhammad ibn Tughdž, Egyptin ja Etelä-Syyrian hallitsija 
900-luku
923



Tapahtumia  

 15. kesäkuuta: Soissonsin taistelu
 Myöhempi Tang-dynastia syrjäytti Myöhemmän Liang-dynastian Kiinassa

Syntyneitä

Kuolleita 
Robert I, frankkien kuningas.
Muhammad ibn Jarir al-Tabari
900-luku
921



Tapahtumia  
 Henrik I Linnustaja valtasi Baijerin

Syntyneitä 
 Edmund I, Englannin kuningas

Kuolleita 

900-luku
Mongolin kieli

Mongolin kieli (монгол хэл, mongol hel) on useimpien Mongolian asukkaiden äidinkieli. Suurin osa puhuu sen halha-murretta. Kieltä puhutaan myös Sisä-Mongolian, Liaoningin, Jilin ja Heilongjiangin provinssissa Kiinassa, Yssyk-Kölin alueella Kirgisiassa, Burjatiassa Venäjällä. Mongoli kuuluu mongolilaisiin kielikuntaan ja kiistanalaiseen altailaiseen kielikuntaan, johon lukeutuu myös turkki. Kieli on voimakkaasti agglutinoiva, ja se käyttää yksinomaan suffikseja.

Fonologia

Konsonantit 

Lähde:

Vokaalit 

Lähde:

Aakkoset

Mongolia on kirjoitettu monilla eri aakkosilla aikojen saatossa. Virallinen mongolin kirjaimisto luotiin 1100-luvulla. Sitä käytettiin vuoteen 1941 asti, kunnes se korvattiin kyrillisillä aakkosilla. Ennen sitä vuosina 1930–1932 kirjoitusasuna olivat myös latinalaiset aakkoset.

Vuosina 1991–1994 Mongoliassa yritettiin palata takaisin vanhoihin mongoliaakkosiin, mutta tämä kaatui yleiseen vastustukseen. Mongolin kieltä kirjoitetaan yhä useimmiten kyrillisillä aakkosilla, mutta mongolikirjaimia on alettu käyttää arkielämässä. 

Läheistä sukua oleviin kieliin kuuluu muun muassa kalmukki.

Maaliskuussa 2020 Mongolian hallitus ilmoitti suunnitelmasta alkaa käyttää kaikissa virallisissa dokumenteissa kyrillisen kirjaimiston lisäksi myös Mongolin kirjaimistoa vuoteen 2025 mennessä.

Lähteet

Aiheesta muualla

Kirjallisuutta 
 

Mongolilaiset kielet
Mongolian kielet
Eurovision laulukilpailu 2002

Eurovision laulukilpailu 2002 pidettiin Tallinnassa Virossa 25. toukokuuta, ja kyseessä olivat järjestyksessään 47. Euroviisut. Kilpailun juontajina toimivat Annely Peebo ja Marko Matvere. Latvian edustaja Marie N voitti kilpailun kappaleella "I Wanna". Suomi ei päässyt vuoden 2001 kilpailuun, mutta palasi vuonna 2002. Suomea edusti Laura Voutilainen kappaleella "Addicted to You", joka sai yhteensä 24 pistettä ja sijoittui sijalle 20 ja Suomi karsiutui vuoden 2003 kisasta. Vuoden 2002 isäntämaa Viro lähetti kisaan ruotsalaisen laulajan nimeltä Sahlene.

Osallistujat
Euroviisuihin sääntöjen mukaan vuoden 2002 kilpailuun pääsi edellisenä vuonna välivuotta pitäneet maat, Euroviisujen suurimmat rahoittajamaat (Espanja, Ranska, Iso-Britannia ja Saksa) sekä näiden ulkopuolelta edellisen vuoden 15 parasta maata. Vapaaehtoisesti pois vetänyt Portugali päästi Latvian mukaan kisaan. Latvia lopulta voitti vuoden 2002 kilpailun. Ensi vuodeksi jäähylle jääneet maat on merkitty oranssinkeltaisella taustavärillä.

Äänestyksen koostuminen
Jokainen maa antoi kymmenelle mielestään parhaalle kappaleelle pisteet 12, 10, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2 ja 1. Pisteet annettiin joko pelkällä puhelinäänestyksellä, pelkällä raatiäänestyksellä tai näiden yhdistelmänä, jossa sekä puhelinäänestyksen että raadin tulokset vaikuttivat yhtä paljon. Suurimmassa osassa maista oli käytössä puhelinäänestys joko pelkästään tai yhdessä raadin kanssa. Eri maat käyttivät eri äänestystapoja seuraavasti:
Pelkkä raati: Venäjä, Makedonia, Bosnia ja Hertsegovina, Turkki ja Romania
Raadin ja puhelinäänestyksen yhdistelmä: Kypros, Kreikka, Espanja, Kroatia, Suomi, Malta, Slovenia ja Liettua
Pelkkä puhelinäänestys: Iso-Britannia, Itävalta, Viro, Israel, Sveitsi, Ruotsi, Tanska, Belgia, Ranska, Saksa ja Latvia

Pistetaulukko
Ensi vuodeksi jäähylle jääneet maat on merkitty keltaisella taustavärillä. Euroviisujen neljä suurinta rahoittajamaata on merkitty vaaleanvihreällä.

Pisteidenantajat 
 — Segmedina Srna
 — Geena Lisa
 — Anne Igartiburu
 — Colin Berry
 — Michal Zoharetz
 — Dodo Roscic
 — Alexis Kostalas
 — Dusko Curlic
 — Melani Steliou
 — Eriks Niedra
 — Loreta Tarozaite
 Makedonia — Biljana Debarlieva
 — Clair Agius
 — Marie Myriam
 — Leonard Miron
 — Kristin Kaspersen
 — Axel Bulthaup
 — Nusa Derenda
 — Marion Rung
 — Diana Jörg
 — Signe Svendsen
 — Melterm Ersan Yazgan
 — Elektra
 — Arina Šarapova

Katso myös 
Suomen euroviisukarsinta 2002

Lähteet

Aiheesta muualla 

 

Eurovision laulukilpailu 2002
906



Tapahtumia  
 Fritzlarin taistelu.

Syntyneitä

Kuolleita 

900-luku
Jin ja jang

Jin ja jang () ovat kiinalaisessa filosofiassa maailmankaikkeuden kaksi vastakkaista, toisiaan täydentävää perusvoimaa. Jin symboloi muun muassa feminiinisyyttä, pimeyttä, kosteutta sekä passiivisuutta ja jang vastaavasti maskuliinisuutta, valoa, kuivuutta sekä aktiivisuutta. Jinjangia hyödynnetään etenkin perinteisessä kiinalaisessa lääkinnässä.

Alkuperä
Jin tarkoitti alun perin kukkulan varjoisaa puolta ja jang aurinkoista puolta. Kun Maa pyörii, aurinkoisesta puolesta tulee varjoisa ja päinvastoin; näin jin ja jang muuttuvat jatkuvasti toisikseen kaikessa olevaisessa.

Kiinalaisen käsityksen mukaan aikojen alussa oli tyhjyys (wuji). Wujissa syntyi taiji, äärimmäisen mahdollisuuden tila. Taijista syntyi kaksi vastakkaista voimaa, jin (negatiivinen) ja jang (positiivinen), joiden vuorovaikutuksesta syntyi maailmankaikkeus. Kun Han-dynastian aikana eri perinteitä yhdistettiin, viiden elementin teoria liitettiin jinjang-teoriaan. Uuden synkronistisen selityksen mukaan yinyang synnytti viisi elementtiä, jotka tuottivat maailmankaikkeuden 10 000 asiaa.

Periaatteet 
Kaikki voidaan kuvata jinin ja jangin keskinäisen suhteen tuloksena:
 Jin ja jang ovat perusvoimia.
 Jin ja jang ovat vastakohtia. Auringon lämpö (jang) haihduttaa aamun sumun (jin), sadekuuro (jin) sammuttaa metsäpalon (jang), aamuaurinko (jang) syrjäyttää yön pimeyden (jin).
 Jin ja jang ovat toinen toisistaan riippuvaisia – toista ei ole ilman toista.
 Jiniä ja jangia ei voi erottaa toisistaan.
 Jin ja jang ylläpitävät toisiaan.
 Jin ja jang voivat muuttua toisikseen. Kuuma päivä (jang) vaihtuu sadekuuroksi (jin), vilunväreet ja nuha (jin) muuttuvat kuumeeksi ja kurkkukivuksi (jang), lapsi telmii (jang) kunnes nukahtaa (jin).
 Jin sisältää jangin siemenen, jang sisältää jinin siemenen. Kaikissa asioissa on sekä jiniä että jangia.
 Jin ja jang voidaan jakaa edelleen jiniksi ja jangiksi.
 Jin ja jang ovat suhteellisia käsitteitä kuten fysiikan negatiivinen ja positiivinen napa. Ne ovat myös moraalisia sekä henkisiä käsitteitä muun muassa ”hyvä vs. paha”, ”mieli vs. ruumis”, ”kaunis vs. ruma”.

Jin ja jang voivat myös olla itsessään suhteellisia: esimerkiksi metsäpalossa on enemmän jangia kuin nuotiossa.

Käyttö kiinalaisessa lääkinnässä
Jinjangia hyödynnetään perinteisessä kiinalaisessa lääkinnässä. Taolaisuudessa uskotaan että kaikki luonnossa tapahtuva tapahtuu myös ihmisessä. Sen vuoksi hoitoina käytetään keinoja, jotka palauttavat elimistön osien jinin ja jangin tasapainon. Tällaisia ovat yrttilääkintä sekä ruokavalion ja elämäntyylin muutokset.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Kiinalainen ajattelu
Kiinalainen kosmologia
Perinteinen kiinalainen lääkintä
Symbolit
Taolaisuus
Vitalismi
Uskonnolliset symbolit
Seulonnan keskeiset artikkelit
898



Tapahtumia  

 Kaarle Yksinkertainen tuli Ranskan (Länsi-Frankian) kuninkaaksi.

Syntyneitä

Kuolleita 

 1. tammikuuta: Eudes, Odo I, frankkien kuningas
15. lokakuuta – Lambert II, Italian kuningas ja Pyhä saksalais-roomalainen keisari (s. noin 880)

800-luku
894



Tapahtumia  

 tanskalaiset piirittivät Exeteriä

Syntyneitä 

 Minamoto no Tsunemoto

Kuolleita 

800-luku
874



Tapahtumia  
 Ensimmäiset viikingit asettuivat asumaan Islantiin.

Syntyneitä

Kuolleita 

800-luku
870



Tapahtumia  

 28. helmikuuta: Konstantinopolin neljäs kirkolliskokous päättyi

Syntyneitä

Kuolleita 

800-luku
865



Tapahtumia

Syntyneitä

Kuolleita 

 Ragnar Lodbrok, viikinkikuningas, Northumbrian kuningas Ælla murhasi hänet käärmekuopassa voitettuaan hänen armeijansa
 3. helmikuuta: Ansgar, Hampurin-Bremenin arkkipiispa, "Pohjolan apostoli"
800-luku
860



Tapahtumia 
 Ethelbaldista tuli Englannin kuningas

Syntyneitä

Kuolleita 

800-luku
858



Tapahtumia

Syntyneitä

Kuolleita 
Kenneth I MacAlpin, Skotlannin kuningas.
800-luku
854



Tapahtumia  
 petšenegit hyökkäsivät Unkariin

Syntyneitä

Kuolleita 

800-luku
848



Tapahtumia  
 Borobudur valmistui (arvioitu aika)

Syntyneitä

Kuolleita 

800-luku
539



Tapahtumia 
 Keisari Kinmei nousi Japanin valtaistuimelle.

Syntyneitä 
 Maurikios (k. 602), Itä-Rooman keisari vuosina 582–602.

Kuolleita 
Wacho, langobardien kuningas.

530-luku
SI-perusyksiköt

Kansainvälinen yksikköjärjestelmä määrittelee seitsemän SI-perusyksikköä.

Kaikki muut fysikaaliset yksiköt voidaan johtaa näistä perusyksiköistä, joten ne tunnetaan johdannaisyksikköinä. SI-etuliitteitä tulee käyttää pitkiä numeroita käytettäessä.

 Pituus
 Yksikkö: metri (m)

 Massa
 Yksikkö: kilogramma (kg)

 Aika
 Yksikkö: sekunti (s)

 Sähkövirta
 Yksikkö: ampeeri (A)

 Lämpötila
 Yksikkö: kelvin (K)

 Ainemäärä
 Yksikkö: mooli (mol)

 Valovoima
 Yksikkö: kandela (cd)

Yksiköt

eo:Internacia sistemo de unuoj#Bazaj unuoj
Polyamidi

Polyamidi (lyhenne PA) on polymeeri, jossa monomeerit ovat yhdistyneet amidisidoksin. Teoriassa on mahdollista syntetisoida valtava määrä erilaisia polyamideja. Polyamideilla tarkoitetaan yleensä vain keinotekoisia polymeerejä, vaikka luonnon proteiinejakin voidaan pitää polyamideina. Polyamideista tunnetuin on 1930-luvulla kehitetty nailon, joka on rakenteeltaan lineaarinen polyamidi. Lineaarisilla polyamideilla on kolme kaupallisesti merkittävää valmistustapaa. Nämä valmistustavat ovat diamiinin ja dikarboksyylihapon tai diamiinin ja dihappokloridin välinen kondensaatioreaktio, aminohapon itsekondensaatio ja laktaamirenkaan aukeaminen. 

Polyamidi luetaan teknisiin muoveihin ja sitä käytetään eräässä kolmiulotteisen tulostuksen tekniikassa tulostusmateriaalina. Sen kitkakerroin terästä vasten on 0,25–0,35.

Polyamideista valmistetaan muun muassa vaatteita, mattoja, köysiä ja erilaisia koneenosia, kuten pieniä hammaspyöriä. Vaatteissa polyamideja käytetään sellaisenaan tai sekoitteina. Polyamidivaatteet ovat kevyitä ja kestäviä mutta helposti sähköistyviä. Aromaattisista polyamideista eli aramideista voidaan valmistaa lämpöä kestäviä ja erityisen lujia tekstiilejä, kuten palomiesten suojavaatteita.

Nailon-tyyppisiä polyamideja 
Polyamidi-6 eli nailon 6, CAS-numero 25038-54-4
 Raaka-aineena kaprolaktaami
Polyamidi-11 eli nailon 11, CAS-numero 25035-04-5
 Raaka-aineena aminoundekaanihappo, H2N(CH2)10COOH
Polyamidi-12  eli nailon 12, CAS-numero 25038-74-8
 Raaka-aineena lauriinilaktaami, HN(CH2)11CO
Polyamidi-66  eli nailon 66, CAS-numero 32131-17-2
 Raaka-aineina heksametyleenidiamiini, H2N(CH2)6NH2 ja adipiinihappo, HOOC(CH2)4COOH

Numero polyamidin perässä ilmaisee kuinka monta hiiliatomia molekyyliketjussa sijaitseva monomeeri sisältää. Yksi luku lyhenteen perässä kertoo, että aine on valmistettu yhdestä lähtöaineesta. Jos lukuja on kaksi, ensimmäinen luku ilmaisee käytetyn diamiinin hiiliatomien määrän ja toinen luku kertoo käytetyn kahdenarvoisen hapon hiiliatomien määrän.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Sanna Nykänen: Polyamidit (PA), Tampereen teknillinen yliopisto (pdf)
Silja Pinoniemi: Polyamidien ja polyuretaanien valmistaminen, Lappeenrannan teknillinen yliopisto, Kemiantekniikan koulutusohjelma, Kandidaatintyö, 9.7.2009 (pdf)

Muovit
Synteettiset kuidut
Seulonnan keskeiset artikkelit
1 (luku)

1 (yksi) on pienin positiivinen luonnollinen luku. Sitä edeltää kokonaisluvuissa nolla ja seuraa kaksi.

Numeron 1 kirjoittaminen 
Numero 1 voidaan kirjoittaa joko suorana pystyviivana, jossa on vasemmassa yläreunassa pieni alaspäin kääntyvä viiva, tai ainoastaan pystyviivana. Jälkimmäinen tapa on opetushallituksen nykyinen oikeinkirjoitussuositus, jota opetetaan Suomen kouluissa. Esseetyylisessä tekstissä numero yksi kirjoitetaan yleensä kirjaimin.

Matematiikassa 
 Luku 1 on jaollinen luonnollisista luvuista vain itsellään. Sitä ei silti määritellä alkuluvuksi, koska tällöin monien lukuteorian jaollisuutta koskevien lauseiden muotoilu on helpompaa.
 Yksi on ensimmäinen luku monissa lukujonoissa, kuten Fibonaccin lukujonossa.
 Matemaattisessa logiikassa merkkiä 1 käytetään ilmaisemaan totuusarvoa "tosi".
 Luku 1 voidaan ilmaista myös joukkona {1}, jossa on siis vain yksi alkio.
 Yksikkömurtoluvun osoittaja on 1.
 Yksikköympyrän ja yksikköpallon säde on 1.
 Yksikkövektorin pituus on 1.

Lukuun 1 liittyvät laskusäännöt 
Näissä merkintä  tarkoittaa mitä tahansa lukua.
 Kahden peräkkäisen kokonaisluvun erotus on aina yksi.
 Luku kerrottuna yhdellä on luku itse eli 1 on kertolaskun neutraalialkio:
 
 Luku jaettuna yhdellä on luku itse:
 
 Luku, joka ei ole nolla, jaettuna itsellään on yksi:
  kun 
 Luku korotettuna potenssiin yksi on luku itse:
 
 Luku, joka ei ole nolla, korotettuna potenssiin nolla on yksi:
  kun 
 Luvun 1 kaikki potenssit ja siten myös juuret ovat arvoltaan 1:
  ja
  kun 
 Tetraatio-operaatioissa (jossa lukua korotetaan itsensä suuruiseen potenssiin useita kertoja peräkkäin) lasketaan
  ja

Luonnontieteissä 
 Vedyn järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä on 1.
 Vety-1 eli protium on vedyn yleisin isotooppi.

Muissa yhteyksissä 
 DVD-aluekoodi 1 on käytössä Yhdysvalloissa ja Kanadassa.
 Eurooppatie E1 kulkee Yhdistyneen Kuningaskunnan ja Espanjan välillä.
 Yhdysvaltojen ja Kanadan kansainvälinen suuntanumero on 1.
 Radioamatöörien kutsumerkeissä 1 on piirinumero entisen Turun ja Porin läänin alueella.
 Valtatie 1 kulkee Helsingin ja Turun välillä.

Katso myös 
 0,999...
 −1 (luku)

Lähteet

Aiheesta muualla 

Luonnolliset luvut
Seulonnan keskeiset artikkelit
2 (luku)

2 (kaksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku yksi ja seuraa luku kolme. Esseetyylisessä tekstissä kaksi kirjoitetaan yleensä kirjaimin.

Matematiikassa

Alkulukuihin liittyen 
 2 on pienin alkuluku ja samalla ainoa parillinen alkuluku.
 2 on kertoma-alkuluku.
  on kertoma-alkuluku.
 2 on Mersennen alkuluvun  eksponentti.

Muissa yhteyksissä 
 2 on sama kuin sen kertoma eli .
 2 kuuluu Fibonaccin lukujonoon.
 2 kuuluu Catalanin lukuihin.
 Luvun toista potenssia kutsutaan kyseisen luvun neliöksi.
 Lukua, jolla on tasan kaksi alkutekijää, kutsutaan puolialkuluvuksi.
 Lukua, jolla on vähintään kaksi alkutekijää, kutsutaan yhdistetyksi luvuksi.
 Lukua, jonka tekijöiden summa on kaksi kertaa luku itse, kutsutaan täydelliseksi luvuksi.
 Janalla on kaksi päätepistettä.
 2-kantalukujärjestelmä eli binäärijärjestelmä on erityisen tärkeä tietojenkäsittelytieteessä.

Luonnontieteissä 
 Heliumin järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä on 2.
 Vety-2 eli deuterium on vedyn vakaa isotooppi.
 Vety-3:n eli tritiumin ja helium-4:n ytimissä on 2 neutronia.
 Ydinfysiikassa luku 2 kuuluu maagisiin lukuihin.
 Ihmisellä on monia ruumiinosia kaksi.

Muualla 
 Radioamatöörien kutsumerkeissä 2 on piirinumero entisen Uudenmaan läänin alueella.
 Suomessa itsenäisyyspäivää juhlistetaan polttamalla ikkunassa kahta kynttilää.
 DVD-aluekoodi 2 on käytössä Euroopassa, Lähi-idässä, Etelä-Afrikassa ja Japanissa.
 Valtatie 2 kulkee Vihdin ja Porin välillä.
 Kappalemäärään liittyvä ilmaisu pari tarkoittaa noin kahta kappaletta.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Luonnolliset luvut
3 (luku)

3 (kolme) on luonnollinen luku, joka tulee luvun kaksi jälkeen ja jota seuraa luku neljä. Esseetyylisessä tekstissä kolme kirjoitetaan yleensä kirjaimin.

Matematiikassa

Alkulukuihin liittyen 
 3 on alkuluku, kertoma-alkuluku ja Sophie Germainin alkuluku.
 3 on pienin pariton alkuluku, pienin Fermat’n alkuluku, pienin Mersennen alkuluku ja pienin alkuluvus alkuluku.
 3 on Mersennen alkuluvun  eksponentti.
  ja  ovat kertoma-alkulukuja.
 3 on 5:n alkulukukaksonen ja 7:n alkulukuserkku.

Muissa yhteyksissä 
 3 on pienin kolmioluku 1:n jälkeen.
 3 on onnenluku.
 3 esiintyy Fibonaccin lukujonossa.
 3 on ainoa kokonaisluku, joka on Neperin luvun e ja luvun pii välissä.
 3 on ainoa positiivinen luku, joka on sitä edeltävien positiivisten kokonaislukujen summa eli .
 3 on ainoa luku, joka on sitä edeltävien positiivisten kokonaislukujen kertomien summa eli .
 Luvun kolmatta potenssia kutsutaan kyseisen luvun kuutioksi.
 Kolmikulmaista monikulmiota sanotaan kolmioksi.

Luonnontieteissä 
 Fysikaalisella avaruudella on kolme ulottuvuutta.
 Atomi muodostuu kolmenlaisista osasista: protoneista, neutroneista ja elektroneista.
 Litiumin järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä on 3.
 Vety-3 eli tritium on vedyn epävakaa isotooppi.
 Helium-3 on heliumin vakaa isotooppi, jonka kiehumispiste on noin 3 kelviniä.
 Maa on kolmas planeetta Auringosta poispäin.

Muualla 
 Radioamatöörien kutsumerkeissä 3 on piirinumero entisen Hämeen läänin alueella.
 Sigmund Freudin mukaan psyyke voidaan jakaa kolmeen osaan: yliminä, minä ja se.
 Christian Jürgensen Thomsen ehdotti esihistorian jakamista kolmeen aikakauteen: kivi-, pronssi- ja rautakauteen.
 Natsi-Saksaa kutsuttiin kolmanneksi valtakunnaksi.
 Raamatun mukaan Pietari kielsi Jeesuksen kolmesti.
 Eräissä Grimmin veljesten saduissa, joista myös Disney on esittänyt versioitaan, esiintyy kolme pientä porsasta: Veli Huilu, Veli Viulu ja Veli Ponteva.
 Aku Ankalla on kolme veljenpoikaa: Tupu, Hupu ja Lupu.
 Thorbjørn Egnerin sadussa esiintyy kolme iloista rosvoa: Kasper, Jesper ja Joonatan.
 Pyhä kolminaisuus
 Alexandre Dumas’n tarina: Kolme muskettisoturia
 Kolme on Tom Tykwerin komediaelokuva.
 DVD-aluekoodi 3 on käytössä Kaakkois-Aasiassa ja Etelä-Koreassa.
 Eurooppatie E3 kulkee Ranskassa.
 Valtatie 3 kulkee Helsingin ja Vaasan välillä.
 3 on Teksti-TV 666:n EP.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Luonnolliset luvut
846



Tapahtumia  

 elokuussa: arabialaiset merirosvot hyökkäsivät Vatikaaniin.

Syntyneitä

Kuolleita 

800-luku
845



Tapahtumia 
 Arabit ryöstävät Rooman

Syntyneitä

Kuolleita 
Mikael I
800-luku
844



Tapahtumia  

 tammikuu – Sergius II seurasi Gregorius IV:tä paavina.
 15. kesäkuuta – paavi Sergius II kruunasi keisari Ludvig II:n Lombardian kuninkaaksi.

Syntyneitä 
 11. tammikuuta – Abdallah ibn Muhammad, Córdoban emiiri

Kuolleita 
800-luku
 Paavi Gregorius IV
Sotahistoria

Sotahistoriaa voi nykyään luonnehtia ammattitutkijoiden 1960-luvulta käydyn keskustelun kautta. Tähän debattiin on kuulunut kiistatta jako vanhan ja uuden sotahistorian suuntauksiin.

Termiä vanha sotahistoria on alettu käyttää tutkimuksesta, jossa tutkija on kiinnittänyt ensisijaisen huomionsa esimerkiksi joukko-osastojen liikkeisiin, sodan strategiaan sekä poliitikkojen ja sotilasjohtajien toimintaan. Sota on koettu diplomatian jatkeeksi. Lisäksi sota ilmiönä on usein sijoitettu ajallisesti irralleen rauhan ajan maailmasta.

Uusi sotahistoria on käsitteenä hiljalleen alkanut tarkoittaa nykyaikaisen historiatieteen keinoin toteutettua sotien tutkimista. Ensinnäkin tutkijat ovat pyrkineet saamaan niin kutsutun tavallisen ihmisen äänen kuuluville, mistä on seurannut muun muassa naisten toiminnan ulottaminen myös sotahistorian tutkimuksen piiriin. Toiseksi, tutkijat ovat vaihtaneet tapahtumatason kuvauksen analyyttisempään tarkasteluun, mikä on johtanut sodan taustalla olevien rakenteiden tutkimiseen. Molemmat yllä mainitut seikat ovat johtaneet havaitsemaan sodan kiinteänä osana rauhan ajan siviiliyhteiskuntaa sekä moniaikaisena ilmiönä, joka juontuu ajasta ennen sotaa ja jatkuu sen jälkeen. Kolmanneksi, tutkijat ovat työskennelleet monitieteisesti. Erityisesti sosiaalihistorian, etnografian, antropologian, taloushistorian ja kulttuurihistorian tutkimusteorioiden ja -metodien soveltaminen sotahistoriaan on johtanut uusien näkökulmien ja tulosten löytämiseen.

Lähteet

Sotatieteet
Seulonnan keskeiset artikkelit

ko:전쟁의 역사
Evangelista Torricelli

Evangelista Torricelli (15. lokakuuta 1608 – 25. lokakuuta 1647) oli italialainen fyysikko ja matemaatikko, Galileo Galilein oppilas. Hän tutki tilavuuksien ja käyrien kaarenpituuksien määrittämistä menetelmillä, jotka johtivat integraalilaskennan syntyyn.

 
Torricelli opiskeli matematiikkaa Roomassa. Hänet kutsuttiin Galileon jälkeen matematiikan ja fysiikan professoriksi Firenzeen (1643). Torricellin suurin tieteellinen ansio on se, että hän kokeiluillaan on kumonnut horror vacui -teorian ja keksinyt ilmapuntarin (1643). Hän on myös keksinyt lain, jonka mukaan nesteet purkaantuvat astian pohjaan tai laitaan tehdystä reiästä. Torricellin merkittäviä teoksia ovat muun muassa Trattato del motu (ennen v. 1641) ja Opera geometrica (1644). Torricelli tutki myös sykloidia ja muun muassa julkaisi vuonna 1644 tuloksen sykloidin pinta-alasta. Gilles de Roberval oli laskenut pinta-alan jo vuonna 1634.

Torricelli keksi vuonna 1643 kokeen, jossa saatiin aikaan tyhjiö. Hän täytti pitkän, toisesta päästä umpinaisen lasiputken elohopealla ja työnsi sen alassuin elohopealla täytettyyn altaaseen. Tällöin osa putkessa olleesta elohopeasta siirtyi altaaseen siten, että sen pinta putkessa oli 76 cm korkeammalla kuin altaassa. Putken yläosaan oli täten muodostunut tyhjiö, ja tällaista laitetta, ensimmäistä ilmapuntaria, voitiin käyttää myös ilmanpaineen mittaamiseen. Paineen yksikkö torr on nimetty hänen mukaansa.

Torricelli on myös kuuluisa Gabrielin torvena tunnetun kappaleen keksimisestä: sen pinta-ala on ääretön, mutta tilavuus on äärellinen. Aikanaan tätä pidettiin uskomattomana paradoksina, ja löytö sai aikaan kiivaan keskustelun äärettömyyden olemuksesta.

Lisäksi Torricelli tunnetaan Torricellin lain löytämisestä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Italialaiset fyysikot
Italialaiset matemaatikot
Italialaiset keksijät
Vuonna 1608 syntyneet
Vuonna 1647 kuolleet
Heidi Puurula

Heidi Susanna Puurula (o.s. Vahakallio, s. 13. lokakuuta 1971 Helsinki) on suomalainen laulaja ja laulujen sanoittaja. Koulutukseltaan hän on 
filosofian maisteri (FM).  Hän lauloi Aikakone-yhtyeessä taiteilijanimellä Vera vuodesta 1994 alkuvuoteen 2013.  

Kesällä 2013 Puurula julkaisi tiedon, että on perustanut uuden Kuulas-yhtyeen, jossa hänen lisäkseen ovat Emilia Takayama ja Susanna Jyllinmaa.  

Aikakoneessa hän toimi pääosin taustalaulajana, mutta lauloi myös sooloja kappaleissa Toiseen maailmaan, Maapallon tie, Tulisitko ja Venetsia. Aikakone-yhtyeessä toimimisen lisäksi hän on sanoittanut monia kappaleita. Esimerkiksi Kirka, Laura Voutilainen, Heidi Kyrö ja Sani ovat tulkinneet hänen sanoituksiaan. Laura Voutilaiselle hän sanoitti muun muassa kappaleet "Palaa" ja "Timanttinen tähti". 

Puurula oli naimisissa muusikko Jukka Puurulan kanssa vuosina 2001–2019 ja heillä on kaksi poikaa.

Kuulas julkaisi debyyttialbuminsa Kuupuutarha keväällä 2016. Puurulalla on nykyään (2020) myös NovaBossa-niminen yhtye, jonka on määrä julkaista ensimmäinen single ja musiikkivideo "Käärmeet" heinäkuussa 2020 ja NovaBossa-niminen ep loppukesällä 2020.

Lähteet

Aiheesta muualla
 
 Wikman, Lasse: Heidi Puurula matkalla. Selvis 4/2010.
 Lisäluettelo Heidi Puurulan uusimmista sanoituksista, ks. YLE:n fono.fi-tietokanta:  http://www.fono.fi/TekijaHakutulos.aspx?tekija=Puurula+Heidi

Suomalaiset poplaulajat
Suomalaiset sanoittajat
Vuonna 1971 syntyneet
Elävät henkilöt
Tiheys

Tiheys on suure/määrä, joka ilmaisee kappaleen massan suhteessa sen tilavuuteen. Sen tunnus on ρ. Tietyn lämpötilan ja paineen vallitessa tiheys on kullekin aineelle ominainen vakio.

Yhtälöitä 

Tiheys esitetään muodossa 

,

missä  on massa ja  tilavuus.

Ideaalikaasun tiheys 

Lämpölaajenemisen vuoksi samankin aineen tiheys riippuu lämpötilasta. Kiinteillä aineilla ja nesteillä lämpölaajeneminen on kuitenkin melko vähäistä, mutta kaasuilla paljon suurempaa, jota paitsi niiden tiheys riippuu myös paineesta. Ideaalikaasun tiheys (ρ) riippuu sen moolimassasta (M), absoluuttisesta lämpötilasta (T) ja paineesta (p) seuraavasti:

,

missä R on yleinen kaasuvakio. Todellisten kaasujenkin tiheydet ovat yleensä tätä lähellä, elleivät ne ole lähellä nesteytymistään.

Yksiköt 

SI-järjestelmässä tiheyden yksikkö on kg/m³ (kilogramma kuutiometriä kohti). Se on kuitenkin varsin pieni yksikkö, jota yleensä käytetään kaasuille. Käytännössä tavallisempia tiheyden yksikköjä ovat g/cm³ (gramma kuutiosenttimetriä kohti) ja kg/dm³ (kilogramma kuutiodesimetriä kohti eli kilogramma litraa kohti).

Tavallisesti tiheydellä tarkoitetaan keskitiheyttä, jolloin oletetaan massan olevaan kauttaaltaan homogeenista. 

Tiheyden yksiköiden suhteet toisiinsa ovat: 1 000 kg/m³ = 1 kg/dm³ = 1 g/cm³

Tiheyttä kutsutaan joskus ominaispainoksi (lyhenne om.p.). Tällöin se ilmoitetaan usein ilman yksikköä, suhteena veden tiheyteen: esimerkiksi ominaispainolla 2,5 tarkoitetaan tiheyttä 2,5 kg/dm³. Ominaispaino ei ole ominaissuure sanan systeemaattisessa merkityksessä, eli se ei kuvaa jotain suuretta massayksikköä kohti. Nykystandardin mukaan termi on vanhentunut.

Esimerkkejä tiheyksistä 

Veden tiheys on varsin lähellä arvoa 1 kg/dm³, koska kilogramma määriteltiin alkujaan yhden vesilitran massaksi.

Maan päällä vallitsevissa olosuhteissa suurin tiheys on osmiumilla, 22,59 kg/dm³. Kiinteistä aineista pienin tiheys on eräillä orgaanisilla materiaaleilla kuten korkilla (noin 0,2–0,5 kg/dm³) sekä erittäin huokoisilla aerogeeleillä (jopa 0,001–0,002 kg/dm³).

Kaasujen tiheys on huomattavasti pienempi kuin tyypillisten kiinteiden aineiden. Esimerkiksi ilman tiheys on NTP-tilassa (lämpötila 0 °C, paine 1 013 hPa) 1,293 kg/m³  ja 15 °C:ssa samassa paineessa 1,225 kg/m³. vedyn tiheys NTP:ssä on vain 0,0899 kg/m³.

Suuren paineen vallitessa aineiden tiheys voi olla paljon suurempikin. Esimerkiksi Auringon keskuksessa tiheys on noin 150 000 kg/m³. Vielä suurempia tiheyksiä esiintyy maailmankaikkeudessa esimerkiksi valkoisissa kääpiöissä kuten Sirius B:ssä (suuruusluokkaa 109 kg/m³) ja neutronitähdissä (jopa 1018 kg/m³).  Toisaalta tähtienvälisen aineen tiheys on erittäin pieni, eri arvioiden mukaan keskimäärin 10−25 – 10−15 kg/m³.

Alkuaineiden tiheyksiä 

Tiheydet on ilmoitettu 20 °C:ssa ja 101,325 kPa:n paineessa.

Muiden aineiden tiheyksiä

Katso myös 
 Pituusmassa
 Pinta-alamassa
 Ominaistilavuus

Lähteet 
Theodore Gray: Kiehtovat alkuaineet, 1. painos, s. 175–177, WSOYpro Oy 2010.
ISBN 978-951-0-36582-3

Viitteet

Aiheesta muualla 

Suureet
Seulonnan keskeiset artikkelit