Kamehameha I

Kamehameha I (myös Kamehameha Suuri, noin 1758 – 8. toukokuuta 1819) oli havaijilainen päällikkö ja kuningas, joka valloitti Havaijin kaikki saaret. Hän perusti Havaijin kuningaskunnan vuonna 1810. Hän hallitsi maata yhdeksän vuotta kuolemaansa saakka. Hän liittoutui eurooppalaisten ja amerikkalaisten kauppiaiden kanssa, mutta ei antanut näiden omistaa maata saarillaan, ja onnistui säilyttämään Havaijin itsenäisyyden koko hallituskautensa ajan. Hän säilytti perinteisen uskonsa, vaikka määräsikin ihmisten uhraamisen lopetettavaksi.

Tausta ja perhe 
Kamehameha syntyi arvioiden mukaan vuonna 1758. Hän sai syntymänimekseen Paiea, joka tarkoittaa "kovakuorista rapua". Kertoman mukaan ennen hänen syntymäänsä nähtiin kirkas tähti, joka enteili suuren johtajan syntymää. Tämä aiheutti huolta muiden päälliköiden keskuudessa, ja Kamehamehan isosisä, päällikkö Alapai, määräsi tämän tapettavaksi. Kamehameha saatiin kuitenkin kuljetettua pois ja hänet kasvatettiin salassa. Aikuistuttuaan hän otti nimekseen Kamehameha, joka tarkoittaa "hän, joka seisoo erillään".

Ollessaan viisivuotias Kamehameha palasi isänsä luo ja sai päällikölle tarkoitetun kasvatuksen, johon kuuluivat mm. uskonnolliset asiat, sodankäynti ja suullinen historia. Hänestä tuli isänsä kuoleman jälkeen alipäällikkö setänsä Kalani'opu'un alaisuudessa. Setänsä kuoleman jälkeen Kamehamehasta tuli sodan jumalan patsaan vartija. Kamehamehan serkku,  Kiwala'ō, sen sijaan peri maallisen vallan, mikä ei miellyttänyt Kamehamehaa. Tämä johti sotaan, jossa Kiwala'ō sai surmansa ja Kamehameha otti haltuunsa koko Havaijin saaren (toiselta nimeltään Iso saari).

Kamehamehalla oli useita vaimoja, joita olivat mm. Ka'ahumanu, Keōpūolani, Kalakua ja Kanekapolei. Näistä ensimmäisen kanssa Kamehameha ei saanut lapsia, mutta muiden kanssa kuusi lasta, joista kaksi nousi aikoinaan Havaijin kuninkaiksi.

Havaijin saarten yhdistäminen ja kuninkaana 
Vuonna 1795 Kamehameha oli valloittanut Maui, Lana'i, Kaho'olawe ja Moloka'i. Vuonna 1810 viimeinen itsenäinen päällikkö, Kaumuali'i, joka hallitsi Kaua'in and Ni'ihaun saaria, alistui Kamehamehan vasalliksi.

Havaijin kuninkaana Kamehameha avasi Havaijin maailmalle. Havaijista tuli tärkeä välipysähdyspaikka kauppalaivoille Kiinan ja Yhdysvaltain välillä. Havaijilla kasvavasta santelipuusta tuli tärkeä vientituote. Hän pitäytyi havaijilaisessa uskossa ja pyrki johtamaan esimerkillä työskentelemällä mm. taroviljemillä.

Yksi Kamehamehan tärkeimmistä säädöksistä oli ns. hajonneen melan laki. Sen mukaan suojattomat ihmiset ja tiellä kulkijat ovat valtion suojeluksessa eikä heitä saa uhata. Kertoman mukaan Kamehameha oli nuoruudessaan hyökännyt kahden kalastajan kimppuun, mutta hänen jalkansa jäi jumiin kallion rakoon ja toinen kalastajista löi Kamehamehaa melalla niin, että se hajosi. Kalastajat osoittivat kuitenkin armoa, eivätkä tappaneet Kamehamehaa. Hajonneen melan laki on edelleen osa Havaijin osavaltion perustuslakia (art. IX § 10).

Viimeiset vaiheet ja perintö 
Kamehameha kuoli 8. toukokuuta 1819 Isolla saarella. Hänen vanhin poika Liholiho peri kruunun ja otti hallitsijanimekseen Kamehameha II. Perinteiden mukaan Kamehamehan maalliset jäänteet haudattiin salaiseen paikkaan.

Kamehamehaa juhlitaan vuosittain 11. kesäkuuta, joka tunnetaan Kamehameha-päivänä, ja se on yleinen vapaapäivä Havaijilla. Kamehamehalle on pystytetty patsaita Havaijilla ja yksi Washington DC:ssa.

Galleria

Lähteet 

1750-luvulla syntyneet
Vuonna 1819 kuolleet
Kamehameha-suku