Puolustusvoimain lippujuhlan päivä

Puolustusvoimain lippujuhlan päivä on Suomessa vuosittain 4. kesäkuuta vietettävä puolustusvoimien juhlapäivä ja virallinen liputuspäivä. Lippujuhlapäivänä jaetaan myönnetyt kunniamerkit ja ylennetään ansioituneita sotilaita ja reserviläisiä.

Historiaa

Sotaväen lippujuhla 
Sotaväen lippujuhlaa alettiin viettämään 1919 vuotta aikaisemmin päättyneen sisällissodan voittaneiden valkoisten Helsingissä järjestämän voitonparaatin vuosipäivänä 16. toukokuuta. Presidentti K. J. Ståhlberg vahvisti sotaväen lippujuhlan viralliseksi juhlapäiväksi vuonna 1921. Lippujuhla oli aluksi lähinnä porvariston juhla, mutta 1927 paraatin otti vastaan presidentti Lauri Kristian Relanderin sairausloman ajan tasavallan presidentin tehtäviä hoitanut sosialidemokraattinen pääministeri Väinö Tanner. Hän oli pysytellyt sisällissodan tapahtumien ulkopuolella, koska ei hyväksynyt aseellista kapinaa.

Lippujuhlapäivä määrättiin viralliseksi liputuspäiväksi asetuksella 1934. Viimeinen sotaväen lippujuhlan paraati järjestettiin kaksikymmentä vuotta valkoisten voitonparaatin jälkeen 1938. Talvisodan jälkeen keväällä 1940 puolustusvoimien ylipäällikkö, sotamarsalkka Gustaf Mannerheim antoi päiväkäskyn, jonka mukaan 16. toukokuuta ei järjestetä juhlallisuuksia. Tällä pyrittiin korostamaan kansallista yhtenäisyyttä. Päiväkäskyssä määrättiin ajallisesti lähellä ollutta toukokuun kolmatta sunnuntaita vietettävän yksimielisyyden ja sankarivainajien muistopäivänä, nykyisenä kaatuneiden muistopäivänä. Liputuspäivistä annettua asetusta ei vielä muutettu, joten toukokuun 16. pysyi muodollisesti liputuspäivänä vuoteen 1942.

Puolustusvoimain lippujuhla 

Ylipäällikkö Mannerheimin täyttäessä jatkosodassa 75 vuotta 4. kesäkuuta 1942 Suomen valtioneuvosto antoi hänelle Suomen marsalkan arvon ja määräsi syntymäpäivän puolustusvoimain lippujuhlaksi. Päivä oli myös vahvistettu asetuksella viralliseksi liputuspäiväksi ja järjestettiin Ruokolahteen silloin kuuluneessa Immolassa, jossa oli myös asevoimien ohimarssi.

Valtioneuvoston määräyksestä huolimatta juhlapäivän yleisenä nimenä oli Suomen marsalkan syntymäpäivä, kunnes sen tilalle tuli nykyinen nimi 1950.

Kun Mannerheimin syntymästä tuli kuluneeksi 85 vuotta ja itsenäinen Suomi oli täyttämässä 35 vuotta 1952, juhlistettiin puolustusvoimain lippujuhlaa paraatilla Helsingin Senaatintorilla. Siihen osallistui puolustusvoimista ja rajavartiolaitoksesta neljäkymmentä osastoa ja runsaat kaksituhatta henkilöä. Paraatin vastaanotti tasavallan presidentti J. K. Paasikivi puolustusvoimain komentaja Aarne Sihvon kanssa. Paraatijoukkoja johti komentopäällikkö, kenraalimajuri Väinö Oinonen ja hartauden suoritti kenttäpiispa Johannes Björklund. Näin alettiin puolustusvoimain lippujuhlan päivää viettää paraatein, joita järjestetään eri paikkakunnilla. Kun Suomen itsenäistymisestä tulee kuluneeksi tasan viisiä tai kymmeniä vuosia puolisen vuotta myöhemmin vietettävänä itsenäisyyspäivänä, paraati järjestetään aina Helsingissä (vuodesta 2007 lähtien).

Paraatipaikkakunnat vuodesta 1988 
 
 1988: Hämeenlinna
 1989: Helsinki
 1990: Tampere
 1991: Oulu
 1992: Helsinki
 1993: Hämeenlinna
 1994: Rovaniemi
 1995: Hamina
 1996: Turku
 1997: Helsinki
 1998: Hämeenlinna
 1999: Lappeenranta
 2000: Rovaniemi
 2001: Helsinki
 2002: Kuopio
 2003: Hamina
 2004: Kemi
 2005: Oulu
 2006: Vaasa
 2007: Helsinki Suomen itsenäisyys 90 vuotta
 2008: Mikkeli
 2009: Pori
 2010: Kotka
 2011: Rovaniemi
 2012: Helsinki Suomen itsenäisyys 95 vuotta
 2013: Tammisaari, Raasepori 
 2014: Lappeenranta
 2015: Oulu 
 2016: Turku 
 2017: Helsinki Suomen itsenäisyys 100 vuotta
 2018: Seinäjoki "Puolustusvoimat 100 vuotta"
 2019: Rovaniemi
 2020: Tammisaari, Raasepori (peruttu koronaviruksen vuoksi)
 2021: Joensuu (peruttu koronaviruksen vuoksi)
 2022: Helsinki

Lähteet

Aiheesta muualla 

Suomen puolustusvoimat
Suomalaiset juhlapäivät
Suomen liputuspäivät
Kesäkuun juhlapäivät