joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Liisan seikkailut peilimaailmassa (elokuva)

Liisan seikkailut peilimaailmassa on fantasiaelokuva vuodelta 2016, jonka on ohjannut James Bobin ja käsikirjoittanut Linda Woolverton. Elokuva perustuu kirjailija Lewis Carrollin luomiin hahmoihin, ja se on jatko-osa elokuvalle Liisa ihmemaassa. Elokuvan ovat tuottaneet Tim Burton, Joe Roth, Suzanne Todd ja Jennifer Todd.

Juoni 

Liisa on seurannut edesmenneen isänsä jalanjälkiä ja lähtenyt merille. Oltuaan kolme vuotta poissa ja palattuaan Kiinasta takaisin Lontooseen, hän kuulee entisen sulhasehdokkaansa Hamish Ascotin siirtyneen tämän isän seuraajana yrityksen johtoon. Liisan äiti on myynyt miehensä perimät yrityksen osakkeet ja joutunut panttaamaan talon. Liisa on vaarassa menettää joko laivansa tai perheensä kodin. Liisa kohtaa yllättäen Absolem-perhosen ja seuraa tätä peilin läpi Alimaailmaan.

Alimaailmassa Liisa tapaa vanhat tuttunsa Valkoisen kuningattaren, Irvikissan, Valkoisen kanin, Tittelityyn ja Tittelitomin ynnä muut. He toivovat, että Liisa pelastaisi Hullun Hatuntekijän, joka on nyt todella sekaisin ja huonovointinen. Hatuntekijä on aiemmin kertonut perheensä kuolleen, mutta väittää nyt, että perhe on sittenkin elossa. Hän pyytää Liisaa pelastamaan perheensä.

Valkoisen kuningattaren mielestä ainoa keino saada Hatuntekijä jälleen terveeksi, on tuoda tämän perhe takaisin. Liisan olisi matkustettava ajassa taaksepäin. Siihen tarvitaan kronosfääri, joka hallitsee kaikkea Alimaailman aikaa. Liisa lähtee itse Ajan luokse. Aika kertoo Liisalle, että menneisyyden muuttaminen on mahdotonta. Siitä huolimatta Liisa varastaa kronosfäärin, ja matkustaa aikaan, jolloin Hatuntekijä oli nuori. Kronosfäärin perässä on myös Punainen kuningatar, joka haluaisi kronosfäärin avulla saada Alimaailman hallintaansa.

Roolit

Ääniroolit

Lähteet 

Liisa Ihmemaassa
Yhdysvaltalaiset fantasiaelokuvat
Disneyn elokuvat
Vuoden 2016 yhdysvaltalaiset elokuvat
Lastenkirjoihin perustuvat elokuvat
Petit Le Mans 2013

Petit Le Mans 2013 oli moottoriurheilun kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 9. lokakuuta Road Atlantan moottoriradalla Yhdysvalloissa.

Kilpailun voittivat Lolalla ajaneet Nick Heidfeld, Neel Jani ja Nicolas Prost.

Tulokset 

Vuoden 2013 moottoriurheilu
Jani Vakoniemi

Jani Vakoniemi (s. 16. tammikuuta 1974 Jyväskylä) on suomalainen pääsarjauransa lopettanut koripalloilija. Hän oli pelipaikaltaan heittävä laitahyökkääjä ja pituutta hänellä on 197 cm. Vakoniemen kasvattajaseura on Äänekosken Huima.

Miesten 1. divisioonassa Vakoniemi edusti Äänekosken Huimaa vuodesta 1991 vuoteen 1996, kunnes Äänekosken Huima nousi SM-sarjaan (nykyinen Korisliiga). SM-sarjassa hän edusti Äänekosken Huimaa vuodet 1996–1999. Vuonna 1999 Äänekosken Huima sijoittui SM-sarjassa neljänneksi, joka on seuran historian paras saavutus miesten sarjassa. 1999 Vakoniemi siirtyi 1. divisionassa pelaavaan Säynätsalon Rientoon. Visiitti 1. divisionassa oli vain kauden mittainen, kun Säynätsalon Riento keväällä 2000 nousi SM-sarjaan. Se muutti nimensä Säyri Basketiksi, jossa Vakoniemi pelasi vielä kauden 2000–2001. Hän lopetti pääsarjauransa 27-vuotiaana sairauden vuoksi.

Kaudella 1999–2000 Vakoniemen yleiskunto alkoi heikentyä, hän kärsi voimakkaista pääkivuista ja näkö alkoi sumentua. Hän hakeutui Jyväskylän Keskussairaalaan, jossa havaittiin munuaisten vajaatoiminta. Hän joutui viettämään sairaalassa kaksi viikkoa juuri runkosarjan loppuvaiheessa. Vakoniemi palasi SM-sarjakarsintoihin vastoin lääkärin ohjeita.

Vuonna 2016 Vakoniemen munuaissairaus oli edennyt munuaisten toimimattomuuteen ja hän joutui dialyysihoitoihin. Kahdeksan kuukauden jälkeen hän sai munuaissiirteen. Munuaisten romahtamisesta, dialyysihoidoista ja elinsiirrosta hän on kertonut blogissaan.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Suomen koripalloliiton pelaajakortti
 Vakoniemen blogi

Suomalaiset koripalloilijat
Vuonna 1974 syntyneet
Elävät henkilöt
Mahlatti

Mahlatti on Inarijärven suurin, ja Suomen sisävesien 21. suurin saari eteläisellä Inarijärvellä. Sen pinta-ala on 21 km².

Katso myös

Luettelo Suomen sisävesien suurimmista saarista

Inarin luonto
Suomen sisävesien saaret
David King

Sir David Anthony King, (s. 12. elokuuta 1939) on fysikaalisen kemian emeritusprofessori Cambridgen yliopistossa, johtaja tutkimus- ja koulutusinstituutio Collegio Carlo Albertossa, Liverpoolin yliopiston kansleri ja finanssialan yritys UBS:n ylin tieteellinen neuvonantaja. Hän toimii tällä hetkellä Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministeriön ilmastonmuutoksesta vastaavana erityisedustajana ja puheenjohtajana tutkimus- ja kehitysorganisaatio Future Cities Catapultissa.

King on toiminut Yhdistyneen kuningaskunnan johtavana tieteellisenä neuvonantajana Tony Blairin ja Gordon Brownin pääministerikausilla, ja ollut keskeisenä vaikuttajana puhumassa julkisesti maiden hallitusten ilmastonmuutoksen torjumiseen liittyvän toiminnan tärkeyden puolesta.

Lähteet

Vuonna 1939 syntyneet
Royal Societyn jäsenet
Elävät henkilöt
Kilpiä

Kilpiä voi tarkoittaa:

 Juha Kilpiä (s. 1953), kenraalimajuri
 Pauli Kilpiä (s. 1930), pesäpalloilija
 Seppo Kilpiä (1937–2016), arkkitehti
Amet-khan Sultan

Amet-khan Sultan (Venäjäksi: Амет-хан Султан; 25. lokakuuta 1920 Alupka, Krim –  1. helmikuuta 1971) oli neuvostoliittolainen taistelulentäjä sekä koelentäjä. Hän muun ohella taisteli Hawker Hurricane ja Bell P-39 Airacobra sekä Lavotškin La-7-hävittäjäkoneilla, saaden 30 pudotusta. Ensimmäinen ilmavoitto syntyi törmäämäällä Junkers Ju 88 -koneeseen.  Sultan koelensi ainakin Tupolev Tu-16 -konetyypillä.  Sultan valmistui pilotiksi sotilaallisesta lentokoulutuksesta vuonna 1940. Hän lensi arviolta 600 sotilaslentotehtävää sekä osallistui noin 150 ilmataisteluun, missä saavutti 30 ilmavoittoa yksin ja 19 jaettuina pudotuksina.

Amet-khan Sultan taisteli maineikkaassa 9.GIAP -lentoyksikössä. Se oli eräs harvoja neuvostoässien valiojoukoista joka vaihtoi koneensa Lavotškin La-7 konetyyppiin, sillä monet neuvostopiloteista protestoivat uudistuksia - haluten yhä pitää entisen P-39 AiraCobran sotaratsunaan. Sultania myös kuvailtiin näillä sanoin: "Yksikkö vailla Sultania, se olisi kuin häät ilman musiikkia".

Amet-khan Sultan saavutti Leninin kunniamerkin ja Neuvostoliiton sankarin arvon sekä muita ansiomerkkejä ja mitaleita. Hän oli Krimin tataari ja hän kuului etniseltä alkuperältään lakeihin. Stalin oli kuitenkin hyvin epäluuloinen Krimin niemimaalla asuneita kohtaan ja piti tataareja pettureina, ja myös Sultanin veli kuoli sisäisenä oman maan pakolaisena karkotuksen aikana.

Lähteet

http://www.pilotenbunker.de/Jagdflieger/CCCP/Sultan_Ahmet/sultan.htm 
http://www.wio.ru/aces/ace2.htm 

Mellinger, George & Stanaway, John: Bell P-39 Airacobra -ässät, Koala-kustannus, 2001 (s. 71-72) ISBN 952-5186-34-2

Aiheesta muualla
http://acepilots.com/planes/p39_airacobra.html

Neuvostoliittolaiset lentäjät
Neuvostoliiton sankarit
Koelentäjät
Vuonna 1920 syntyneet
Vuonna 1971 kuolleet
Disc

Disc oli viikoittain ilmestyvä brittiläinen musiikkilehti, jota julkaistiin vuosina 1958–1975, kunnes se sulautettiin Record Mirror -lehteen. Lehti tunnettiin myös nimillä Disc Weekly (1964–1966) ja Disc and Music (1966–1972). Lehden pääpiste oli popmusiikissa ja myyntilistoissa, kun taas sen kilpailijat Melody Maker ja New Musical Express käsittelivät musiikkialaa yleisemmin. 

Lehden toimittajia olivat muun muassa Jack Good ja John Peel.

Brittiläiset sanomalehdet
Musiikkilehdet
Petit Le Mans 2010

Petit Le Mans 2010 oli moottoriurheilun kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 2. lokakuuta Road Atlantan moottoriradalla Yhdysvalloissa.

Kilpailun voittivat Peugeotilla ajaneet Franck Montagny, Stéphane Sarrazin ja Pedro Lamy.

Tulokset 

Vuoden 2010 moottoriurheilu
Petit Le Mans 2009

Petit Le Mans 2009 oli moottoriurheilun kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 26. syyskuuta Road Atlantan moottoriradalla Yhdysvalloissa.

Kilpailun voittivat Peugeotilla ajaneet Franck Montagny ja Stéphane Sarrazin.

Tulokset 

Vuoden 2009 moottoriurheilu
Petit Le Mans 2008

Petit Le Mans 2008 oli moottoriurheilun kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 4. lokakuuta Road Atlantan moottoriradalla Yhdysvalloissa.

Kilpailun voittivat Audilla ajaneet Emanuele Pirro, Rinaldo Capello ja Allan McNish.

Tulokset 

Vuoden 2008 moottoriurheilu
Petit Le Mans 2007

Petit Le Mans 2007 oli moottoriurheilun kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 6. lokakuuta Road Atlantan moottoriradalla Yhdysvalloissa.

Kilpailun voittivat Audilla ajaneet Rinaldo Capello ja Allan McNish.

Tulokset 

Vuoden 2007 moottoriurheilu
Petit Le Mans 2006

Petit Le Mans 2006 oli moottoriurheilun kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 30. syyskuuta Road Atlantan moottoriradalla Yhdysvalloissa.

Kilpailun voittivat Audilla ajaneet Rinaldo Capello ja Allan McNish.

Tulokset 

Vuoden 2006 moottoriurheilu
Petit Le Mans 2005

Petit Le Mans 2005 oli moottoriurheilun kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 1. lokakuuta Road Atlantan moottoriradalla Yhdysvalloissa.

Kilpailun voittivat Audilla ajaneet Frank Biela ja Emanuele Pirro.

Tulokset 

Vuoden 2005 moottoriurheilu
Petit Le Mans 2004

Petit Le Mans 2004 oli moottoriurheilun kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 25. syyskuuta Road Atlantan moottoriradalla Yhdysvalloissa.

Kilpailun voittivat Audilla ajaneet Marco Werner ja Jyrki Järvilehto.

Tulokset 

Vuoden 2004 moottoriurheilu
Petit Le Mans 2003

Petit Le Mans 2003 oli moottoriurheilun kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 18. lokakuuta Road Atlantan moottoriradalla Yhdysvalloissa.

Kilpailun voittivat Audilla ajaneet Jyrki Järvilehto ja Johnny Herbert.

Tulokset 

Vuoden 2003 moottoriurheilu
Petit Le Mans 2002

Petit Le Mans 2002 oli moottoriurheilun kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 12. lokakuuta Road Atlantan moottoriradalla Yhdysvalloissa.

Kilpailun voittivat Audilla ajaneet Tom Kristensen ja Rinaldo Capello.

Tulokset 

Vuoden 2002 moottoriurheilu
Petit Le Mans 2001

Petit Le Mans 2001 oli moottoriurheilun kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 6. lokakuuta Road Atlantan moottoriradalla Yhdysvalloissa.

Kilpailun voittivat Audilla ajaneet Frank Biela ja Emanuele Pirro.

Tulokset 

Vuoden 2001 moottoriurheilu
Petit Le Mans 2000

Petit Le Mans 2000 oli moottoriurheilun kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 30. syyskuuta Road Atlantan moottoriradalla Yhdysvalloissa.

Kilpailun voittivat Audilla ajaneet Rinaldo Capello, Michele Alboreto ja Allan McNish.

Tulokset 

Vuoden 2000 moottoriurheilu
Petit Le Mans 1999

Petit Le Mans 1999 oli moottoriurheilun kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 18. syyskuuta Road Atlantan moottoriradalla Yhdysvalloissa.

Kilpailun voittivat Panozilla ajaneet David Brabham, Éric Bernard ja Andy Wallace.

Tulokset 

Vuoden 1999 moottoriurheilu
Petit Le Mans 1998

Petit Le Mans 1998 oli moottoriurheilun kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 11. syyskuuta Road Atlantan moottoriradalla Yhdysvalloissa.

Kilpailun voittivat Ferrarilla ajaneet Eric van de Poele, Wayne Taylor ja Emmanuel Collard.

Tulokset 

Vuoden 1998 moottoriurheilu
Petit Le Mans 2014

Petit Le Mans 2014 oli moottoriurheilun kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 3. lokakuuta Road Atlantan moottoriradalla Yhdysvalloissa.

Kilpailun voittivat Chevrolet Corvettella ajaneet Ricky Taylor, Jordan Taylor ja Max Angelelli.

Tulokset 

Vuoden 2014 moottoriurheilu
Härkätien museo

Härkätien museo on Rengossa sijaitseva kulttuurihistoriallinen esinemuseo, joka esittelee Hämeen Härkätietä, paikallista talonpoikaiskulttuuria ja Rengon kirkon historiaa.

Museorakennus on 1800-luvun puolivälissä rakennettu entinen lainajyvämakasiini. Rakennuksen omistaa Rengon Talonpoikaissäätiö ja museon toimintaa ylläpitää Renko-Seura vapaaehtoisvoimin.

Härkätien museoon on talletettu renkolaisia talonpoikaisesineitä ja Hämeen Härkätiehen liittyvää esineistöä mm. iestetty härkäpari, kievarihevonen ja "viinakalu" täydellinen viinan kotipolttosarja 1800-luvulta. Esillä on myös taiteilija Pentti Hammarbergin piirtämä viisimetrinen karttapiirros Hämeen Härkätiestä. Lisäksi museoon on koottu Rengon Pyhän Jaakon kirkon historiaan liittyvää esineistöä sekä lainajyvästölle kuuluneet viljanlainaustoiminnassa käytetyt välineet.

Härkätien museo sijaitsee Rengon kirkon vieressä, osoitteessa Sajatie 13. Museo on auki kesäsunnuntaisin.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 

Hämeen Härkätie
Renko
Suomen kotiseutumuseot
Luettelo valtioista joissa on voimassa kieltolaki

Tämä on luettelo valtioista, joissa on voimassa alkoholin kieltolaki. Osissa maista se on voimassa alueellisesti.

Nykyiset
Nykyään kieltolaki on voimassa pääasiassa  muslimienemmistöisissä maissa ja muutamissa Intian osavaltioissa

 (ei-muslimeja lukuun ottamatta)
 (ei-muslimeja lukuun ottamatta)

 
 (kielto koskee pienyrittäjiä)
 
Gujarat
Bihar
 Nagaland
Manipur 
Lakshadweep
 (alkoholi  oli laillista Etelä-Jemenissä vuoteen 1994 asti)

 (piirikuntakohtainen)
 (piirikuntakohtainen)
 (piirikuntakohtainen)

 (koskee vain muslimeja)

 
 (ei-muslimeja lukuun ottamatta)

 (alkoholin osto ja hallussapito on naisilta kielletty. Alkoholin kulutus on laillisesti  sallittu) 
 (ei-muslimeja lukuun ottamatta)

Historialliset
 
 1907–1992
 1915–1935. Viinin myynti sallittiin 1922, ja oluen myynti sallittiin vuonna 1989 2,25% tuotteille.
 1918–1920
 1916–1927
  1790-2009 
 1919–1932 
 21. maaliskuuta - 1. elokuuta 1919 
  ja   1914–1923
  
 1920–1933

Katso myös
Alkoholilainsäädäntö maittain

Lähteet

Kieltolaki
Luettelot valtioista
The Escapists

The Escapists on Mouldy Toof Studiosin kehittämä pulmapeli, jonka Team 17 on julkaissut vuonna .

Pelaaminen 
Pelin perustuu vankilassa olemiseen ja sieltä pakenemiseen.

Pelaaja voi liikkua vankilassa vapaasti tiettyjen rajoitusten sisällä. Vankina pelaajan on noudatettava sääntöjä ja vankilan rutiinitehtäviä – tai varauduttava rangaistukseen. Sääntöjä rikottaessa tai vangeilta kielletyissä paikaissa oleskelussa on syytä pitää huoli, etteivät vartijat huomaa. Muuten luvassa on rangaistus eristyssellissä sekä luvattomien esineiden takavarikointi.

Jatko-osa 

Pelille on tulossa jatko-osa The Escapists 2 vuonna 2017. Jatko-osaan tulee muun muassa neljän pelaajan moninpeli ja peli tulee myös Nintendo Switch -konsolille.

Spin-off 
Pelistä on myös spin-off -versio The Escapists: The Walking Dead joka kytkeytyy The Walking Dead -tuotesarjaan.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 Pelin virallinen sivusto 
 Virallinen Peliwiki

Team17
Vuoden 2015 videopelit
Windows-pelit
Xbox One -pelit
PlayStation 4 -pelit
Taktiset roolipelit
Grand Slam (täsmennyssivu)

Grand Slam voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

 Grand Slam, urheilutermi
 Juice Leskinen Grand Slam, Juice Leskisen johtama yhtye
 Grand Slam, toisessa maailmansodassa käytetty pommi
 Grand Slam, yksi Megamania Musiikki Ky:n levymerkeitä.
Kalaoja (sukunimi)

Kalaoja on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

 Katri Helena Kalaoja (Katri Helena) (s. 1945), suomalainen iskelmälaulaja
 Timo Kalaoja (1946–1988), suomalainen muusikko ja säveltäjä, Katri Helenan puoliso 1973–1988
NBA 2K

NBA 2K on 2K Sportsin julkaisema koripalloaiheinen urheilupelisarja.

Pelit 
 NBA 2K (1999)
 NBA 2K1
 NBA 2K2
 NBA 2K3
 ESPN NBA Basketball
 ESPN NBA 2K5
 NBA 2K6
 NBA 2K7
 NBA 2K8
 NBA 2K9
 NBA 2K10
 NBA 2K11
 NBA 2K12
 NBA 2K13
 NBA 2K14
 NBA 2K15
 NBA 2K16
 NBA 2K17
 NBA 2K18
 NBA 2K19
 NBA 2K20
 NBA 2K21

Aiheesta muualla 
 Pelisarja MobyGamesissä
Suomen ASH

Suomen ASH ry (Action on Smoking and Health) on poliittisesti sitoutumaton, valtakunnallinen kansanterveysjärjestö ja tupakkapolitiikan asiantuntija. Yhdistys edistää tupakkatuotteiden ja niihin rinnastettavien nikotiinituotteiden käytön loppumista sekä päihteettömyyttä. Tavoitteena on tupakaton ja nikotiiniton Suomi, mikä tarkoittaa, että alle viisi prosenttia aikuisväestöstä käyttää päivittäin tupakka- tai nikotiinituotteita vuonna 2030. Toiminnan keinoina ovat vaikuttamistyö, verkostoituminen ja viestintä.

Pitkäaikaista tupakkapolitiikan tuntemusta hyödynnetään myös alkoholipoliittisessa vaikuttamisessa.

Suomen ASH seuraa tupakkapolitiikan ja -lainsäädännön kehittämistä Suomessa ja ulkomailla sekä seuraa asenneilmapiiriä ja julkista keskustelua. Suomen ASH raportoi ja analysoi kerättyä tietoa ja tekee sen pohjalta aloitteita tupakka-, nikotiini- ja alkoholipolitiikkaa valmisteleville ja niistä päättäville tahoille. Kotimainen ja kansainvälinen verkostoyhteistyö on tärkeä osa Suomen ASH ry:n toimintaa.

Suomen ASH koordinoi Savuton Suomi 2030 -verkoston  ja Järjestöjen Nikotiiniton Suomi (JÄNIS) -verkoston toimintaa sekä on mukana useissa kansallisissa ja kansainvälisissä terveyttä ja hyvinvointia edistävissä hankkeissa ja verkostoissa. Suomen ASH on SOSTE:n jäsenjärjestö.

Järjestön hallituksen puheenjohtaja on professori Pekka Puska.

Historia 
Suomen ASH ry perustettiin vuonna 1989, kun joukko aktiivisia kansalaisia huolestui nuorten tupakoinnin lisääntymisestä. Suomesta puuttui tuolloin tupakkapolitiikkaan keskittyvä järjestö, joita oli ASH-nimellä (Action on Smoking and Health) muutamissa englanninkielisissä maissa. Vaikka ASH-nimellä toimivilla järjestöillä mm. Irlannissa, Englannissa ja Yhdysvalloissa on samankaltaiset toimintaperiaatteet, ne kaikki ovat itsenäisiä järjestöjä eikä niillä ole yhteistä katto-organisaatiota. Toiminta ja painopisteet vaihtelevat, mutta yhteistä järjestöille on tupakkapoliittinen vaikuttamistyö ja tupakkayritysten toiminnan seuraaminen.

Suomen ASH ry:n tehtäväkenttään otettiin myöhemmin mukaan myös alkoholipoliittinen vaikuttaminen. Koska tupakka- ja alkoholiteollisuuden menettelytavat ovat pitkälti samankaltaisia, kertynyttä tupakkapolitiikan asiantuntemusta  voidaan hyödyntää myös alkoholipolitiikassa. 

Suomen ASH on ollut asiantuntijana edistämässä tupakkalain muutoksia ja uudistuksia. Järjestö on tuonut esiin tupakkayhtiöiden markkinointikeinoja sekä arvioinut tupakkapolitiikan kansainvälistä kehitystä ja kansallisia kehitystarpeita. ASH korostaa työssään myös tupakka- ja muiden nikotiinituotteiden käytön terveyshaittoja sekä nikotiinittomuuden hyötyjä.

Järjestö osallistuu ehkäisevän päihdetyön verkostotyöhön.

Rahoitus
Vuosina 2017–2022 STEA on tukenut järjestöä yli 2,5 miljoonalla eurolla.

Lähteet
 www.suomenash.fi

Viitteet

Aiheesta muualla: 
 Tavoitteena savuton Suomi – Järjestö 100 -kampanjan sivut 
 Tupakkalaki

Suomalaiset järjestöt
Tupakointi
Savuton Suomi 2030 -verkosto

Savuton Suomi 2030 -verkoston toiminnan tavoitteena on tupakaton ja nikotiiniton Suomi. Verkosto työskentelee erityisesti tulevien sukupolvien hyväksi. 

Toiminnalla tuetaan tupakkalain tavoitetta, joka on tupakka- ja nikotiinituotteiden käytön loppuminen vuoteen 2030 mennessä. Tavoite on saavutettu, kun alle viisi prosenttia aikuisväestöstä käyttää tupakka- tai muita  ei-lääkkeellisiä nikotiinituotteita vuonna 2030.

Verkosto välittää tietoa savuttomuuden ja nikotiinittomuuden hyödyistä sekä tupakka- ja nikotiinituotteiden käytön seurauksista. Lisäksi se laatii lausuntoja ja kannanottoja sekä tekee aloitteita. Toiminta  perustuu tieteelliseen tutkimusnäyttöön ja hyviin käytäntöihin. 

Verkoston toimintaa koordinoi Suomen ASH ry ja sen puheenjohtaja on Helsingin yliopiston professori Kari Reijula.

Verkostolla on 26 jäsentä (2021): Allergia-, Iho- ja Astmaliitto ry, Ehkäisevä päihdetyö EHYT ry, ETRA-liitto ry,  Filha ry, Hengitysliitto ry, HUS Sydän- ja keuhkokeskus HYKS, Kirkkohallitus, Liikunnan ja Terveystiedon Opettajat ry, Lääkärit tupakkaa vastaan -verkosto (Doctors Against Tobacco DAT), Opetusalan Ammattijärjestö OAJ, Pohjois-Karjalan kansanterveyden keskus, Savuton kunta -ohjelma  (Savon Sydänpiiri ry), SOSTE Suomen sosiaali- ja terveys ry, Suomalainen Lääkäriseura Duodecim, Suomen ASH ry, Suomen Hammaslääkäriliitto, Suomen Kardiologinen Seura,  Suomen Keuhkolääkäriyhdistys ry, Suomen Lääkäriliitto, Suomen Luustoliitto ry, Suomen Rehtorit ry, Suomen Sydänliitto ry, Suomen Syöpäyhdistys ry, Suomen terveyttä edistävät sairaalat ja organisaatiot ry STESO, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ja Työterveyslaitos.

Historia 
Eduskunnan puhemiehenä toiminut Paavo Lipponen esitti vuonna 2006 vision savuttomasta Suomesta. Paavo Lipponen esitti, että Suomesta tulisi tehdä savuton vuoteen 2040 mennessä. Vision innoittamana joukko terveysalan vaikuttajia lähti viemään ajatusta eteenpäin, ja vähitellen mukaan liittyi useita tupakoinnin vähentämistyötä tekeviä organisaatioita. Vuonna 2008 savuttomuutta edistävät tahot muodostivat Savuton Suomi 2040 -verkoston. Verkostossa mukana olevat tahot sitoutuivat toimimaan aktiivisesti, jotta päätöksenteossa tuettaisiin tupakkatuotteiden käytön haittojen ehkäisyä ja loppumista. 

Vuonna 2013 verkoston työryhmä visioi savuttoman Suomen saavuttamista edistäviä toimenpiteitä, jotka julkaistiin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen raporttina Tupakkapolitiikan uusi aika. Työryhmän esittämät toimenpide-ehdotukset pohjustivat Suomen tupakkapolitiikan linjauksia ja myös vuonna 2016 voimaan tullutta tupakkalakia.

Punnitessaan tupakkapolitiikan kehittämistarpeita työryhmä katsoi, että tavoite savuttomasta Suomesta on saavutettavissa jo vuonna 2030.  Tämän vuoksi Savuton Suomi -verkoston nimi muuttui Savuton Suomi 2030 -verkostoksi.

Lähteet 
 www.savutonsuomi.fi
 Tupakkalaki

Aiheesta muualla: 
 Tavoitteena savuton Suomi – Järjestö 100 -kampanjan sivut 
 Tupakkapolitiikan uusi aika : Tupakkapolitiikan kehittämistyöryhmän ehdotukset

Suomalaiset järjestöt
Rautpohja

Rautpohja on pienalue Mäki-Matin kaupunginosassa Jyväskylässä. Se sijaitsee noin 1,5 kilometrin päässä kaupungin ydinkeskustasta. Rautpohjan pienalueen pinta-alasta suurin osa teollisuusaluetta, mutta siellä on myös kerrostalokortteleita. Alueen väkiluku oli 710 vuoden 2020 lopussa. 

Rautpohjassa sijaitsee vuosina 1938–1940 rakennettu kerrostaloalue, joka kuuluu museoviraston tekemään luetteloon valtakunnallisesti arvokkaista rakennetuista kohteista. Nämä 14 funktionalistista lamellitaloa, johtajan ja insinöörien asuintalot sekä huoltorakennus rakennettiin Valtion tykkitehtaan työläisiä varten. Kerrostaloalueen suunnittelivat Airi Seikkala-Viertokangas ja Märtha Lilius-Tallroth. Rautpohjassa on myös toinen kerrostaloalue, jossa on sekä 1940-luvun loppupuolella että 2010-luvulla valmistuneita kerrostaloja.

Alueella sijaitsevat Moventas-yhtiön tehdas, Valmetin Rautpohjan tehdas ja Savelan voimalaitos.

Kuvia

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rautpohja Wikimedia Commonsissa
Mäki-Matti
Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
José Sá

José Pedro Malheiro de Sá (s. 17. tammikuuta 1993 Braga, Portugali) on portugalilainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on maalivahti. Sá edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Wolverhampton Wanderersia. Hänen edellinen seuransa oli kreikkalainen Olympiakos, jonne hän siirtyi kotimaansa Portosta ensin lainalle vuonna 2018 ja vuotta myöhemmin uuden seuransa omistukseen.

Lähteet 

Portugalilaiset jalkapallomaalivahdit
Vuonna 1993 syntyneet
Elävät henkilöt
Lukas Klostermann

Lukas Klostermann (s. 3. kesäkuuta 1996 Herdecke, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on oikea laitapuolustaja. Klostermann edustaa Bundesliigassa pelaavaa RB Leipzigia. Hän liittyi seuraan elokuussa 2014 sen pelatessa 2. Bundesliigassa. Aiemmin hän edusti Bochumia. Hän on Leipzigissa pelannut 107 pääsarjaottelua ja tehnyt niissä kymmenen maalia. Mestarien liigassa hän on pelannut 18 ja Eurooppa-liigassa yhdeksän ottelua.

Klostermann kuului Saksan vakiokokoonpanoon Rio de Janeiron kesäolympialaisissa 2016, kun Saksa saavutti olympiahopeaa. Ensimmäisen A-maaottelunsa Saksan maajoukkueessa hän pelasi maaliskuussa 2019 ystävyysottelussa Serbiaa vastaan. Kaikkiaan hän pelasi vuoden 2019 aikana kahdeksan maaottelua, joista kuusi oli EM-karsintaa. Vuonna 2020 hän pelasi kaksi Kansojen liigan ottelua ja vuonna 2021 alkaneissa MM-karsinnoissa kahdessa maaliskuun ottelussa täydet minuutit.

Lähteet 

Saksalaiset jalkapalloilijat
Saksalaiset olympiamitalistit
Vuonna 1996 syntyneet
Elävät henkilöt
Herdecke

Herdecke on noin 23 000 asukkaan kunta Saksassa. Se sijaitsee Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, Arnsbergin hallintopiirissä ja Ennepe-Ruhr-Kreisin piirikunnassa.

Ruotsin arkkipiispa Antje Jackelén ja jalkapalloilija Lukas Klostermann ovat syntyneet Herdeckessä. Tennispelaaja Michael Kohlmann sekä jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja Jürgen Klopp asuvat paikkakunnalla.

Lähteet

Nordrhein-Westfalenin kunnat
Vahteristonlammit

Vahteristonlammit  ovat Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitsevat kaksi lampea.

Maantietoa 
Suuremman lammen pinta-ala on 5,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se pohjoispuolella sijaitsee pienempi lampi, joka on yli 150 metriä pitkä ja noin 50 metriä leveä. Suuremman lammen rantaviivan pituus on 950 metriä ja lampien rannat ovat metsämaata, tosin pienemmän lammen ympäristö sijaitsee suolla. Ne ovat autiot eikä niihin tule tietä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Suuremman lammen vedenpinnan korkeus on 130,2 metriä ja pienemmän 129,9 metriä mpy. Lampiin on johdettu useita metsäojia ja ne laskevat koillisessa sijaitsevaan Iso-Lukkariin.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Kurtlammi

Kurtlammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Kaartjoen varressa tiheästi ojitetun Siilinsuon pohjoisosassa. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat kokonaan suota. Lampi on autio, mutte sen itäpuolella sijaitsee retkeilijöiden nuotiopaikka. Lammelle ei johda tietä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu viisi suon kuivatusojaa, joista osa on kaivettu myös laskemaan Kaartjokeen.

Historiaa 
Vuoden 1958 peruskartassa sen nimeksi oli kirjoitettu ”Kiiskilampi” ja siitä virtasi yksi puro ja yksi kaivettu oja Kaartjokeen. Seuraavassa peruskartassa vuodelta 1979 oli lammen nimenä Kurtlammi. Silloin oli myös suo ojitettu tiheästi.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit
Kaartlammi

Kaartlammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Turistonsuolta länteen ja se on keskeltä kapeampi kuin järven päistä, koska järveen laskee Kaartjoki sen keskivaiheille. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Lampi on autio eikä sinne johda maantietä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu yli 20 suo-ojaa ja se on myös Kaartjoen läpivirtausjärvi. Kaartjoki alkaa Kaartjärvestä ja se laskee seitsemän kilometrin päässä Torhoon ja Lairoon.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Karalampi”. Vuoden 1979 peruskartassa se nimi on ollut Kaartlampi ja silloin oli Kaartjoen tulouoma oikastu Riihisalosta tulevalla leveällä ojalla. Vanha uoma luikerteli uuden uoman vierellä seisahtuneena. Suoalue oli ojittamatta, mutta vuoden 1979 kartassa oli koko suo ojitettu.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit
Ukkoslammi

Ukkoslammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Tammelasta Räyskälään ja siitä kaakkoon päin jatkuvan harjujakson lähiympäristössä Kaartjärven itäpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Lampi sijaitsee omassa painaumassaan, josta on kuitenkin johdettu oja Kaartlammin ympäröivälle ojitetulle suolle. Ukkoslammin rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lammen itärannalle on rakennettu vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tiet yhdystieltä 2832.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,4 metriä mpy. Lammesta on johdettu suora oja Kaartlammin suolle ja sen kuivatusojia myöten kulkeutuvat myös lammen vedet.

Historiaa 
Vasta vuoden 1979 peruskartassa oli lammesta kaivettu oja Kaartlammin suolle kaitettuun ojaverkoston. Lammella sijaitseva mökki on ilmestynyt siihen vasta vuoden 1987 karttaan.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit
Turisto

Turisto  on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Turistonsuon pohjoisosassa Kaartjoen ja Leppälammin välissä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Lampi on asumaton ja tietön.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu kuusi Turistonsuon suo-ojaa, joista yksi on Kaartjokeen vievä johto-oja.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Turisto lampi” ja sen mahdollinen laskuoja laski siinä Kaartlammiin. Vuoden 1958 peruskartassa esitettiin, kuinka pohjoisessa sijaitsevasta Leppälammista kaivettiin laskuoja Turiston kautta Kaartjokeen. Tähän johto-ojaan johdettiin pohjoisosan ojituksia. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa näkyy, kuinka Turistonsuon ja Kaartlamminsuon ojitustyö on saatettu päätökseen.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit
Leppälammi (Loppi)

Leppälammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän Pernunnummen ympäristössä Kaartjärven itäpuolla, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Lampi on muodostunut suoalueen reunalle, mutta se on pysynyt melko suuren järvenä. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rannat ovat itä- ja eteläpuolilla pääosin metsämaata, mutta muualla suota. Sen rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet lammen kaakkoispuolelta ohittavalta yhdystieltä 2832.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,8 metriä mpy. Lampeen on johdettu yli 20 suo-ojaa. Lounaassa sijaitseva Lahnalammi laskee suo-ojaa myöten Leppälammiin. Vaikka nykyään Leppälammista lähtee suo-ojia eri suuntiin, laskee se vetensä pääasiassa kaakkoon Turiston kautta Kaartjokeen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin kuten nykyäänkin ”Leppä lampi”. Sille on merkitty laskuoja Kaartjärveen, mikä voi nykyisten karttojen korkeuskäyrien mukaan olla mahdotonta. Kun vielä lampi on piirretty epätarkasti ja kun vielä vuoden 1958 peruskartassa ei laskuojaa näy, voi tietoon suhtautua epäilevästi. Lammen ensimmäinen laskuoja saattaa olla Turistoon 1950-luvulla kaivettu johto-oja. Lammen ensimmäinen rakennus näkyy tien varressa vuoden 1958 kartassa ja vuosien 1979 ja 1987 kartoissa rakennuksia oli jo neljä.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit
Lahnalammi (Loppi, Topeno)

Lahnalammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat suota. Lampi on autio, mutta sen lähettyvillä sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 2832.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu ympäröivältä suolta kuusi ojaa, joista pohjoiseen virtaavat ovat samalla laskuojia. Ne laskevat viereiseen Leppälammiin, jonka vedenpinta on 60 senttimetriä alempana.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on merkitty karttaan nimettömänä. Sen ympäristössä ei ollut asutusta eikä esimerkiksi niittyjä. Vuoden 1958 peruskartassa lampi oli edelleen luonnontilassa, mutta sen eteläpuolelle oli perustettu pieni maatila, jonka peltoja sijaitsi lammen lähettyvillä. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa lampea ympäröivä suo oli ojitettu nykytilaansa.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit
Korvenalustanjärvi

Korvenalustanjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujakso kulkee järven pohjoispään ylitse länsi-itä-suuntaisena, mutta Kaartjoki virtaa harjuselänteen matalimmasta kohdasta ylitse. Harjujakso kääntyy järven koillispuolella kohti etelää ja ohittaa Kukkolankulman sen itäpuolelta . Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltoa. Järvessä on yksi saari Rautasaari, joka sijaitsee luusuan edessä. Järven lähiympäristössä on kolme maatilaa ja rannoilla kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871 ja 13643, taikka harjua seuraavalta kylätieltä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu avo-ojia, mutta sen pohjoispäähän laskee Päkinlähteiden luontaiset ojat. Järvi on Kaartjoen läpivirtausjärvi siinä mielessä, että Paloniitunjärven eteläosaan laskee Välijoki, jonka on Kaartjoen yksi osuus, ja Kaartjoki jatkaa Korvenalustanjärven pohjoispäästä matkaansa koilliseen päin. Järvien välillä vesi virtaa Petäjäsniemen vierestä ruohottuneen salmen läpi. Järvillä on sama vedenpinnankorkeus.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa oli järven nimi kirjoitettu ”Korvenalustanjärvi”, mutta esimerkiksi vuoden 1961 peruskartassa oli sen nimenä väliaikaisesti ”Korvenalusjärvi”. Järven itärannat olivat niittyinä ja Kaartjoen luusuan luoteispuolella sijaitsi ensimmäiset pellot, jotka eivät vielä silloin kuuluneet Ahoisten kylään. Järven rantojen läheisyydessä ei ollut taloja. Vuoden 1961 peruskartassa viljelyksiä sijaitsi lähes yhtenäisenä vyöhykkeenä järven luoteispuolella ja kaksi peltitilkkua sijaitsi itärannan tuntumassa. Kirvesmäki oli silloin ja on edelleen metsämaata. Järven vaikutuspiirissä oli neljä maatilaa ja yksi vapaa-ajan asunto, vuoden 1979 kartassa kuusi vapaa-ajan asuntoa ja vuoden 1989 kartassa niitä oli seitsemän.

Luontoarvoja 
Sekä Paloniitunjärvi että Korvenalustanjärvi kuuluvat samaan Natura 2000-ohjelman suojeluyksikköön. Katso sen tietoja Paloniitunjärvestä.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Avauslammit

Avauslammit  ovat Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitsevat kolme lampea.

Maantietoa 
Suurimman lammen pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. 
Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lammet sijaitsevat maaston painaumissa, joiden rinteet ovat jyrkkäpiirteiset  . Kaartjärvi sijaitsee lammista alle 100 metrin päässä. Suurimman lammen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja lampien rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13623.

Vesistösuhteet 
Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Kaartjärven valuma-alueeseen lammet kuuluvat. Lampien vedenpinnan korkeus on 116,8 metriä mpy., mikä on sama kuin läheisellä Sarvilammillakin. Tämä lienee alueella pohjaveden taso. Eteläiseen lampeen tulee Avauksenmäen luota yksi oja tekolammelta. Vanhoissa peruskartoissa tekolammen paikalla on ollut pieni pelto. Kaksi suurinta lampea ovat yhteydessä toisiinsa, mutta kolmas on umpilampi.

Lähteet 

Kaartjärven valuma-alue
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit
Sarvilammi (Loppi)

Sarvilammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän Pernunnummen ympäristössä Kaartjärven eteläpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Kaartjärven eteläpuolelta kulkee Tammelan ja Räyskälän läpi harjujakso, jonka painaumassa lampi sijaitsee . Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu noin 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13623, joka vie Räyskälään.

Vesistösuhteet 
Sarvilampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,8 metriä mpy. Lampi on tulo- ja laskuojaton ja siksi myös umpilampi.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa se on nimetty, mutta siinä se on autio metsälampi. Vasta vuoden 1979 peruskartassa sen rannoille ilmaantui kuusi mökkiä yhdellä kertaa. Niille tuli tiet yhdystieltä tai Sarvilamminkalliolla kulkevalta tieltä.

Lähteet 

Kaartjärven valuma-alue
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit
Parkuva

Parkuva  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen ranta mutkittelee voimakkaasti. Järven koillisosassa on suuri niemi, jonka kainaloihin jää lahdet. Rannoille on rakennettu kahdeksan mökkiä, joille tulee tiet yhdystieltä 13623 joko välillisesti tai suoraan.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,2 metriä mpy. Järvellä on kaksi lyhyttä ojaa, joista toinen on Siltastenlammin laskuoja. Järven oma laskuoja laskee 40 metrin mittaisena tien alitse Kaartjärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Parko lampi”. Siltastenlammen ympäristö ja lammen ja Parkuvan väli on raivattu niityksi. Alueella ei kuitenkaan asuttu. Vuoden 1958 peruskartassa kulki Parkuvan ja Kaartjärven välistä tie, jonka varressa Parkuvanmäellä oli kansakoulu. Suurimmassa niemessä sijaitsi silloin mökki, joita oli vuoden 1979 kartassa seitsemän, ja vuoden 1987 kartassa kahdeksan. Koulusta on silloin tullut Räyskälän leirikeskus.

Lähteet 

Kaartjärven valuma-alue
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit
Siltastenlammi

Siltastenlammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen länsirantaan ulottuu peltoja, mutta itäranta on metsämaata. Sen lähiympäristössä on kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 13623.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 144,5 metriä mpy. Lampeen on johdettu muutama avo-oja pelloilta ja Lukonsuolta. Lammen laskuoja laskee Parkuvaan, joka laskee vuorostaan Kaartjärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa oli lammen ympäristö ja sen ja Parkuvan väli on raivattu niityksi. Alueella ei kuitenkaan asuttu. Vuoden 1958 peruskartassa oli lammen itärannassa rakennus, joka hävisi seuraavaan vuoden 1979 karttaan mennessä. Silloin sijaitsi pohjoisrannalla ensimmäinen mökki.

Lähteet 

Kaartjärven valuma-alue
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit
Alimmainen (Loppi)

Alimmainen  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummen laidalla, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat itäpuolella peltomaata ja länsipuolella metsämaata. Lampi on melko matala ja sen pinnalla kelluu runsaasti vesikasvillisuutta. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa ja järven lähiympäristössä sijaitsee neljä maatilaa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13623.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,8 metriä mpy. Lampeen ei ole johdettu muita avo-ojia kuin Tapaleenjärvestä tuleva ja Kaartjärveen laskeva Valtaoja. Sen mukaisesti lampi on läpivirtausjärvi.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi oli ”Alimmainen lampi”. Se sijaitsi laajan suon ja kangasmetsän välisellä reunalla. Karttaan on merkitty Räyskälän kylään kuuluvia peltoja ja niittyjä, jotka ulottuvat rantaan asti. Lammen eteläpuolella sijaitsi kaksi torppaa. Vuoden 1958 peruskartassa on Valtaojan rinnalla luontaisena virtaava puro, joka vaikuttaa olevan Alimmaisen aikaisempi laskupuro.

Lähteet 

Kaartjärven valuma-alue
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit
Taipaleenjärvi (Loppi)

Taipaleenjärvi  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummen itäpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsämaata, joka on paikoin soistunutta, sekä hieman peltomaata. Rantojen ympäristössä sijaitsee maatila ja sen rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13623.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme metsäojaa. Ali-Myllystä laskee siihen Peto-oja ja se jatkaa Kaartjärven suuntaan Alimmaisen kautta virtaavana Valtaojan osuudella.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimeksi oli merkitty ”Koskoman lampi”. Se sijaitsi silloin nykyista laajemmalla Isosuolla. Järven kaakkoispuolella sijaitsi kaksi torppaa. Vuoden 1958 peruskartassa oli järven niemi ja järven kaakkoisrannat raivattu peltomaaksi. Petojoki oli siinä nimeltään Patojoki, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1979 se oli nimeltään Petojoki. Niemen juurella oli aluksi kaksi maatilaa, mutta vuonna 1979 Aho on muuttunut vapaa-ajan asunnoksi.

Lähteet 

Kaartjärven valuma-alue
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit
Ali-Mylly

Ali-Mylly  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Sandurikentän ympäröivät painaumat voivat olla suppia, jotka ovat muodostuneet paikalleen juuttuneen jäävuoren estäessä hiekan leviämisen kohdallensa ja joka on myöhemmin sulanut pois . Tämä selittäisi järven muotoa, jolla on kolme eri järviallasta, jotka ovat liittyneet toisiinsa salmien kautta. Sen etelärantaa seuraa matala harjujakso, joka katkeilee muutamassa kohdassa. Harjun aukosta pääsee etelään jäävälle Salmilamminlahdelle, joka on muodoltaan pyöreä. Järven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohjoispuolella kulkee rannanviertä seuraava yhdystie 13623, josta haarautuu järven koillispäässä yhdystieksi 13624. Teiden takana alkaa heti Räyskälän ilmailukeskus. Järven rannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajanasuntoa. Niille tulee tiet Räyskälästä tulevalta tieltä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy. Järvi kuuluu Kaartjärveen laskevan valtaojan valuma-alueeseen. Ali-Mylly laskee 350 metriä pitkää Petojokea myöten Taipaleenjärveen ja jatkaa sitten Alimmaiseen ja laskee lopuksi Valtaojaa myöte Kaartjärveen. Ali-Myllyyn tulee laskuojia eri suunnilta. Salmilamminlahteen laskevat Tourijärven laskuoja ja Koskualta oja, jonka alajuoksulla sijaitsee Koskuanlammi. Järven länsipäähän laskee Yli-Mylly lyhyttä ojaa pitkin. Järven itäpäähän laskevan Pitkäsuon kuivatusojien johto-oja on toinen siihen laskeva metsäoja.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimeksi on kirjoitettu ”Wähä Myllyjärvi”. Siihen laskevissa Tourijärven ojassa ja Yli-Myllyn ojassa oli kartassa vesimyllyn kerttamerkkit. Vuoden 1958 peruskartassa oli järven pohjoispuolella metsämaata, mutta vuoden 1979 kartassa siihen oli jo merkitty lentokenttä ja Purjelento-opisto.

Lähteet 

Kaartjärven valuma-alue
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit
Tourijärvi

Tourijärvi  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järven koillisrantaa seuraa Ali-Myllyltä tuleva Tuorijärvenharju, jonka rinteet putoavat suoraan veteen. Muut rannat ovat alavaa metsämaata. Järvellä on kaksi saarta, jotka ovat molemmat yli aarin kokoiset. Niiden rantaviivan yhteispituus on 600 metriä, mutta ne ovat autiot. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 1,971 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 5,0 metriä ja suurin syvyys on 16,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee saarten välikössä, mutta suuremman saaren pohjoispuolella on vielä toinen yli 12 metriä syvä syvänne. Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet Räyskälästä tulevalta tieltä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,4 metriä mpy. Siihen on johdettu toistakymmentä lyhyttä metsäojaa. Järven laskuoja on yli 300 metriä pitkä ja se laskee Ali-Myllyn Salmilahden lahteen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Tuorijärvi” ja sen laskuojassa oli piirretty vesimyllyn karttamerkki. Vuoden 1958 peruskartassa ”Tuorijärvi” oli autio ja siihen laski kolme metsäojaa. Vuoden 1979 kartassa oli jo vajaa 20 vapaa-ajan asuntoa.

Lähteet 

Kaartjärven valuma-alue
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit