Lempäälä

Lempäälä on Suomen kunta, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa ja on osa Tampereen kaupunkiseutua.

Lempäälän naapurikunnat ovat Akaa, Kangasala, Pirkkala, Tampere, Valkeakoski ja Vesilahti. Lempäälä on Tampereen etelänpuoleinen naapurikunta. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  % eli  km² vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Lempäälän kunnanjohtaja on Heidi Rämö (2015–).

Historia 
Lempäälä on alun perin kuulunut jo 1200-luvulla perustettuun Suur-Pirkkalan kirkkopitäjään, johon kuuluivat myös Kangasala, Messukylä, Ylöjärvi ja Vesilahti. Ajan myötä Vesilahti ja Lempäälä erosivat tästä suurpitäjästä itsenäiseksi alueeksi, jonka keskus oli Vesilahdessa. Tämä on tapahtunut jo ennen kuin Vesilahden kirkkoherra mainitaan vuonna 1346.

Eräiden asiakirjalähteiden mukaan Lempäälän ensimmäinen, luultavasti puinen kirkko olisi valmistunut 1418–1419, mutta nykyinen Pyhän Birgitan kirkko on rakennettu kivestä 1500-luvun alussa.

Lempäälä mainitaan itsenäisenä seurakuntana ensi kerran 9. tammikuuta 1439, jolloin Turun piispa Maunu II Tavast saapui Lempäälän Kuokkalaan sovittelemaan niin kutsuttua Davidin kapinaa.

Vuonna 1465 Lempäälässä pidetyillä laamanninkäräjillä oli kyse messukyläläisten ja Kuokkalan kyläläisten rajariidoista.

Lempäälän kirkkoherra Erik Edner esitti Tampereen kaupungin perustamista kuningas Kustaa III:lle vuonna 1772.

Maanomistukseltaan Lempäälä on ollut erityisesti 1600–1800-luvuilla kartanoiden hallitsema pitäjä. Lempäälässä on ollut 11 kartanoa: Hietaniemi, Innilä, Kelho, Kukkola, Kulju, Laikka, Lastunen, Loppi, Sotavalta, Tolvila ja Viiala. Kaksi viimeksi mainittua liitettiin 1932 perustettuun Viialan kuntaan. Erityisesti Itä-Lempäälän kartanot Innilä, Kelho, Lastunen, Sotavalta ja Viiala olivat 1700- ja 1800-luvuilla pitkään samojen henkilöiden ja sukujen omistuksessa, jolloin ne muodostivat suuren yhtenäisen alueen. Hietaniemi, Innilä, Kelho ja Sotavalta ovat edelleen maanviljelystiloja.

Lempäälään yritettiin rakentaa kanavaa jo 1700-luvulla Rikalaan, mutta työ jäi kesken. Uudelleen työt aloitettiin kirkonkylässä 1800-luvulla, ja uusi Lempäälän kanava valmistui vuonna 1873.

Suomen sisällissodassa keväällä 1918 rintama pysähtyi Lempäälään kuukaudeksi, kun valkoiset valtasivat Lempäälän 24. maaliskuuta 1918 ja katkaisivat radan Tampereelle. Seuraavien kahden viikon aikana Eino Rahjan johtamat punaiset yrittivät murtautua etelästä Toijalasta ja Sääksmäeltä rintaman läpi saarretun Tampereen avuksi, siinä kuitenkaan onnistumatta. Taistelut aiheuttivat suurta aineellista tuhoa erityisesti rintamalinjalle jääneissä Sotavallan ja Kelhon kartanoissa sekä Lipon, Mattilan ja Mantereen kylissä. Punakaarti aloitti 25. huhtikuuta 1918 vetäytymisensä Valkeakoskelle ja sieltä edelleen Hauhon suuntaan.

Talvi- ja jatkosodissa kaatui yhteensä 142 lempääläläistä. Viime sotien jälkeen Lempäälään asutettiin Sakkolan siirtoväkeä.

Lempäälän liikenneolot paranivat huomattavasti valtatie 3:n Valkeakosken ja Kuljun välisen osuuden valmistuttua vuonna 1962 ja edelleen Kuljun ja Tampereen välisen moottoritien valmistuttua vuonna 1968. 1970-luvun alussa avattiin liikenteelle valtatie 9:n uusi reitti Turusta Loimaan kautta Kuljuun.

Lempäälän asukasluku liki kaksinkertaistui vuosien 1945 ja 1970 välillä, ja asutuksen painopisteeksi muodostuivat toisiinsa nauhamaisesti liittyvät, Riihimäki–Tampere-radan varrella sijaitsevat kirkonkylä eli Lempoinen, Kulju ja Sääksjärvi. Aiemmin Vesilahteen kuulunut Säijä liitettiin Lempäälään vuoden 1964 alussa.

Lempäälän vanhentuneet ruotsinkieliset nimet olivat Lembois ja Lempälä. Vuonna 2019 annetun Kotimaisten kielten keskuksen ja ruotsin kielen lautakunnan uuden suosituksen mukaan Lempäälällä ei ole ruotsinkielistä nimeä.

Väestö

Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys vuodesta 1751 lähtien.

Taajamat 
Lempäälä on rakentunut yhtenäiseksi nauhataajamaksi Lempäälän keskustasta aina Tampereen rajalle saakka. Keskustan lisäksi Lempäälän muita asutuskeskuksia ovat Moisio, Kulju ja Sääksjärvi. Lempäälän ja Tampereen rajalle on nousemassa kuntien yhteinen 13 000 asukkaan kaupunginosa, Vuores, jossa pidettiin 2012 asuntomessut.

Vuoden 2019 lopussa Lempäälässä oli 23 523 asukasta, joista 20 861 asui taajamissa, 2480 haja-asutusalueilla ja 182:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Lempäälän taajama-aste on 89,4 %. Lempäälän taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

Asteriskilla (*) merkityt taajamat sijaitsevat vain osittain Lempäälän alueella.

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Lempäälän kirkonkylä sekä Moisio, Kulju ja Sääksjärvi eivät muodosta omia tilastollisia taajamiaan, vaan ne ovat osa Tampereen keskustaajamaa, joka ulottuu Lempäälän lisäksi usean Tampereen lähikunnan alueelle. Yhteensä Tampereen keskustaajamassa on 341 696 asukasta ja sen pinta-ala on 279,37 neliökilometriä. Vuoreksen taajama ulottuu pääosin Tampereen kaupungin alueelle.

Maantiede 
Lempäälän keskustaajama sijaitsee Vanajaveteen kuuluvan Liponselän ja Pyhäjärveen kuuluvan Toutosenselän välisellä kannaksella, jonka lävistävät Kuokkalankoski ja Lempäälän kanava. Kunnan pohjoisosassa on useita pieniä tai pienehköjä järviä, joista useat laskevat Moisionjokea myöten Kuokkalankoskeen, mutta Tampereen ja Pirkkalan rajalla sijaitseva Sääksjärvi laskee Pyhäjärveen Tampereen kautta. Etelästä Pyhäjärveen laskee Hulausjärvi Vesilahden rajalla. Lempäälän keskusta-alue sijaitsee saarella.

Lempäälän maasto oln kauttaaltaan epätasaista. Korkein maastonkohta on pohjoisessa Tampereen rajalla sijaitseva Vuoresvuori, jonka huippu on 193 metriä merenpinnan yläpuolella. Vuoren rinteillä on nähtävissä muinaisen Yoldiameren rantaviiva. Valkeakosken puolelta tulee Lempäälän alueelle harju, jonka lakea Lempäälän ja Valkeakosken välinen seututie seuraa.

Seurakunnat 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Lempäälässä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Lempäälän seurakunta

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Lempäälässä toimii Lempäälän helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Lempäälän alueella toimii Lahden ortodoksinen seurakunta.

Kylät 

Lempäälän kyliä ovat Ahtiala, Aimala, Alkkula, Hahkala, Hakkari, Haurala, Hemminkilä, Herrala, Hietaniemi, Hollo, Hulaus, Hyrkkäälä, Häihenmatka, Hävättilä, Ihamaa, Innilä, Jokipohja, Kelho, Korkeamäki, Kuivaspää, Kulju, Kuokkala, Kärppälä, Lahti, Lastunen, Lietsamo, Lippo, Lumiainen, Maisenranta, Miemola, Moisio, Nurkkila, Nurmi, Perälä, Pyhältö, Rikala, Ruuhola, Ryynikkä, Sarvikas, Sotavalta, Sukkila, Säijä, Sääksjärvi, Taipale ja Vaihmala.

Liikenne 

Lempäälä sijaitsee valtateiden 3 (Helsinki–Tampere) ja 9 (Turku–Tampere) sekä Helsinki–Tampere-rautatien varrella. Lempäälän rautatieasemalla pysähtyvät rataosuudella kulkevat lähijunat ja osa Helsingin ja Tampereen välisistä InterCity-junista.

Etäisyyksiä Lempäälästä 
  Helsinkiin 157 km
  Hämeenlinnaan 58 km
  Poriin 106 km
  Tampereelle 24 km
  Turkuun 135 km

Paikkakunnan kohteita

Nähtävyydet 

Lempäälän Kuljussa sijaitsee Pirunlinna, jossa on paljon luolia ja kallioita, jotka toimivat kivikaudella ihmisten asuin- tai suojapaikkoina ja josta on löydetty myös kivikautisia jäänteitä. Vuonna 1873 valmistunut, Lempäälän keskustan halki kulkeva Lempäälän kanava yhdistää Vanajaveden ja Pyhäjärven. Kunnan keskustassa sijaitsee myös Lempäälän kirkko eli Pyhän Birgitan kirkko, joka on keskiaikainen harmaakivikirkko. Hakkarissa, Lempäälän keskustasta pohjoiseen sijaitsee Kuokkalan museoraitti, jonka varrella sijaitsee useita historiallisia museoita.

Marjamäessä sijaitsee Suomen pinta-alaltaan suurin kauppakeskus Ideapark, jossa sijaitsi monenlaisten myymälöiden lisäksi myös muun muassa Pohjoismaiden suurin sisähuvipuisto Funpark. Funparkin lopettamisen jälkeen paikalle tuli Ideapark Zones (aik. Zones by Särkänniemi). Vaihmalassa sijaitsevat golfkentät HiisiGolf ja FarmiGolf sekä hotelli-ravintola Vaihmalan Hovi.

Tapahtumat 
Puntala-rock, Lempäälään Karuselli ry:n (LeKa) järjestämä vuosittainen punk-festivaali
Uusi Alku, vuosittainen kristillinen loppiaistapahtuma Hakkarin liikuntahallissa
Lempäälä-päivä, Lempäälän kunnan oma juhlapäivä 9. syyskuuta
Myllyranta-rock, Myllyrannan tapahtumapuistossa järjestettävä musiikkitapahtuma

Ruokakulttuuri
Lempäälän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uutispuuro ja makeat siirappikakot.

Ystävyyskunnat 
Lempäälän ystävyyskunnat ovat seuraavat:
 Ulricehamnin kunta (Ruotsi)
 Øvre Eiker (Norja)
 Castiglione del Lago (Italia)
 Tapolca (Unkari)
Lempäälän kummikunta on Upplands-Bro Ruotsissa.

Urheiluseurat ja järjestöt 
 Lempäälän tennisseura (LeTS): tennis
 Lempäälän Kisa (LeKi): jalkapallo, jääkiekko, hiihto, yleisurheilu, tennis, painonnosto, taekwondo, kuntoilu, salibandy
 Lempäälän Jyry (LeJy): kuntoliikunta
 Lempo-Volley: lentopallo
 Lempäälän Pandat: voimistelu
 Sääksjärven Loiske: jalkapallo, futsal, lentopallo, hiihto, voimistelu, yleisurheilu
 Hiisi-Golf: golf
 Lempäälän urheiluautoilijat
 Lempäälän ampujat
 Lempäälän NMKY: koripallo
 Lempäälän seudun samoojat
 Tarpian suunta (TarpS): suunnistus
 Ratsastusseura Pirkanmaan piaffe
 Lempäälän Toivot (LeTo): haavipallo, jääkiekko, jalkapallo, kaukalopallo, katukiekko
 Lempäälä Indians (inkkarit) rullakiekko, katukiekko

Tunnettuja lempääläläisiä 

 Marko Anttila, jääkiekkoilija
 Erik Edner, kirkkoherra
 Jenni Hiirikoski, jääkiekkoilija
 Yrjö Kokko, kirjailija ja runoilija
Teemu Lehtilä, näyttelijä
Mikko Linkola (1913–1983), maanviljelysneuvos
 Rita Manninen, hyvinvointiyrittäjä
 Veijo Niemi, kansanedustaja
 Mikael Kosola eli niilo22, tubettaja
 M. A. Numminen, muusikko, taiteilija
 Kalervo Nurmimäki, energianeuvos

 Viljam Pylkäs, Tuntemattoman sotilaan ”Antero Rokan” esikuva
 Arto Rastas, kokki
 Pertti Salovaara, radiotoimittaja, poliitikko
 Veli Seppä, taideväärentäjä
 Emily Shipway, lapsinäyttelijä
 Samuel Shipway, lapsinäyttelijä, rap-artisti
 Jocka Träskbäck, toimittaja
 Veltto Virtanen, rockmuusikko, poliitikko
 Kustaa Tapola, jalkaväenkenraali, Mannerheim-ristin ritari
 Richard Rautalin, kuvanveistäjä

Katso myös 
 Birgitan polku
 Luettelo Lempäälän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Kirjallisuutta 
 Kirsti Arajärvi: Lempäälän historia, Lempäälän seurakunta, Lempäälän kunta, 1959

Aiheesta muualla 

 Lempäälän viralliset sivut
 Tilastokeskus - Lempäälän avainluvut
 Lempäälän ja Tampereen yhteisen Vuores-hankkeen sivut 
 Marjamäen yritysalueen kehittämishankkeen sivut

Seulonnan keskeiset artikkelit