Jussipaita

Jussipaita on erityisesti Etelä-Pohjanmaalla käytetty villapaita, jonka keskivaiheilla on vinoneliökuviointi. Yleensä sen väreinä käytetään luonnonharmaata ja viininpunaista, mutta on myös olemassa anttipaita, jossa viininpunainen on korvattu sinisellä. Anttipaita kehitettiin, koska se meni punaista paremmin kaupaksi Lapuan seudun körttiläisille. Jussipaidasta on muodostunut eteläpohjalaisuuden, suomalaisuuden ja itsenäisyyden symboli.

Historia
Vaikka jussipaita on koettu suomenkielisen pohjalaisuuden symboliksi, sen juuret ovat ilmeisesti Pohjanmaan ruotsinkielisen rannikon neulehistoriassa. Todennäköisin esikuva on ollut ruotsinkielisestä Korsnäsistä lähtöisin oleva korsnäsinpaita, jo 1850-luvulta alkaen tunnettu erinäköinen perinnepaita. 1800-luvun suomenkielisellä Etelä-Pohjanmaalla käytettiin tasaraitaisia villapaitoja, joissa ei vielä ollut jussipaidan vinoneliökuviointia. Jussipaidan tarkasta syntyhistoriasta on erilaisia teorioita.

Erään käsityksen mukaan ensimmäinen jussipaita olisi suunniteltu Artturi Järviluoman näytelmään Pohjalaisia roolihahmo Harrin Jussia varten. Näytelmän kantaesitys oli keväällä 1914 Lapualla, ja lokakuussa Kansallisteatteri esitti sitä Helsingissä. Molemmat esitykset ohjasi Jalmari Lahdensuo. Lapualaisen perimätiedon mukaan paikkakunnalla asunut neiti Petäjä olisi valmistanut ensimmäisen jussipaidan kantaesityksessä Jussia esittäneelle Jalo Lahdensuolle käyttäen mallina Kansallismuseossa säilytettyä vanhaa villapaitaa. Kantaesityksestä ei kuitenkaan ole säilynyt valokuvia eikä Kansallismuseon kokoelmista ole löydetty mainittua paitaa. Kansallisteatterin esityksessä Jussia näytellyt Teuvo Puro käytti valokuvien perusteella korsnäsinpaitaa, joka näytti samalta kuin Kansallismuseon kokoelmiin vuonna 1885 hankittu paita. Näin ollen myös Lapuan kantaesityksessä käytetty paita on todennäköisesti ollut korsnäsinpaita eikä nykyisenmallinen jussipaita.

Jalmari Lahdensuon Järviluoman näytelmän pohjalta vuonna 1925 ohjaamassa elokuvassa Pohjalaisia Harrin Jussia esittävällä Oiva Soinilla sen sijaan on tunnistettava jussipaita. Onkin pidetty mahdollisena, että ensimmäinen jussipaita olisi muokattu korsnäsinpaidan pohjalta tätä elokuvaa varten.

Kolmannen selityksen mukaan ensimmäiset jussipaidat suunniteltiin vuonna 1927 Helsingin yliopiston Etelä-Pohjalaisen Osakunnan pesäpallojoukkueen pelipaidoiksi. Osakunnan emäntänä tuolloin toiminut Hulda Kontturi on kertonut teettäneensä paidat Helsingin Töölössä asuneella neulojalla. Osakunnan kronikassa silloinen opiskelija Kustaa Vilkuna kertoo näyttäneensä Kontturille malliksi Kansallismuseon paitoja. Toisaalta osakuntalaiset ovat saattaneet omaksua paitamallin jo kaksi vuotta aiemmin tehdystä Pohjalaisia-elokuvasta. Osakuntalaisten tiedetään käyttäneen jussipaitaa sekä luennoilla että urheilupaitana vuodesta 1928. Osakunnan jäsenten vuonna 1932 Seinäjoelle perustama pesäpalloseura Maila-Jussit otti myös käyttöön jussipaitaan perustuvat pelipaidat.

Jussipaidalle muodostui vahva symbolinen merkitys. Se edustaa eteläpohjalaisuutta, suomalaisuutta ja itsenäisyyttä. Jussipaidasta tuli suosittu arkivaate ennen kaikkea Etelä-Pohjanmaalla, ja 2000-luvulla jussipaitaa on sovitettu myös t-paidoiksi ja huppareiksi.

Lähteet

Kirjallisuutta 
 Luutonen, Marketta: Kansanomainen tuote merkityksen antajana : tutkimus suomalaisesta villapaidasta, 1997
 Luutonen, Marketta: Jussipaita viestittää, Pirta 1/98, s.2-5
 Uusiniitty, Liisa: Jussipaita päällä ei herroja kumarrella, ET-lehti 3/99, s.102-105
 Rautio, Pirjo: Jussipaidan juuret Korsnäsissä, Ilkka 13.5.1997, s. 1, 7

Aiheesta muualla 

 Neulo oma jussipaita

Paidat
Etelä-Pohjanmaan kulttuuri