Salatut elämät

Salatut elämät (puhekielessä Salkkarit, ) on FremantleMedia Finland Oy:n tuottama suomalainen saippuasarja, jota esittää MTV3-kanava. Sarjan ensimmäinen osa nähtiin kanavalla maanantaina 25. tammikuuta 1999. Suurin osa sarjan tapahtumista sijoittuu kuvitteelliselle Pihlajakadulle ja sen lähiympäristöön, joka sarjassa sijaitsee Helsingin Ullanlinnassa.

Alun perin sarjaa suunniteltiin tehtävän 540 jaksoa, joita olisi esitetty alkuvuoteen 2002 asti, mutta sopimusta on jatkettu sen jälkeen useita kertoja. Kesäkuussa 2017 julkistettiin tieto, että Salatut elämät jatkuu vielä ainakin kevään 2023 loppuun asti. Sarjalla on ollut parhaimmillaan yli miljoona päivittäistä katsojaa, ja se oli edelleen vuonna 2020 yksi MTV3:n katsotuimmista ohjelmista. Maaliskuussa 2021 sarjasta kuvattiin 4000. jakso ja se esitettiin televisiossa kesäkuussa 2021.

Joulukuussa 2020 lanseerattiin sarjan uusi slogan ”Koukutu tunteisiin”. Samalla MTV kertoi julistavansa sarjan syntymäpäivän 25. tammikuuta kansalliseksi Salatut elämät -päiväksi.

Asetelma 
Suurin osa sarjan tapahtumista sijoittuu kuvitteelliselle Pihlajakadulle, joka sarjassa sijaitsee Helsingin Ullanlinnassa. Valtaosa sarjan hahmoista asuu kerrostalossa osoitteessa Pihlajakatu 23 B. Sarjan keskeisiä tapahtumapaikkoja ovat myös asuinalueen läheiset kahvilat, ravintolat, kaupat, yökerhot ja puistot. Salatuille elämille ominaista on kohtauksien välissä esitettävät maisemakuvat Helsingistä sekä jakson lopussa siniseksi (kausilla 2001–2003 keltaiseksi) muuttuva pysäytyskuva (cliffhanger).

Sarjan teemoja 
Salatut elämät on kerännyt paljon huomiota käsitellessään avoimesti monia vaikeitakin ongelmia, monesti ensimmäisenä suomalaisessa televisiosarjassa, kuten aborttia, alkoholismia, Alzheimerin tautia, anoreksiaa, bulimiaa, epilepsiaa, HIV:tä, homoseksuaalisuutta, huumeita, itsemurhaa, kehitysvammaisuutta, kidnappaamista, koulukiusaamista, kuolemaa, kuoleman lavastamista, lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä, narsistista persoonallisuushäiriötä, peliriippuvuutta, perheväkivaltaa, pienen lapsen kuolemaa, psykoottisuutta, psykopatiaa, raiskaamista, rasismia, syöpää, teiniraskauksia, transsukupuolisuutta, uusioperheen sisäisiä seksisuhteita, vainoamista, varastamista ja viiltelyä.

Saippuasarjoille ominaiseen tapaan myös Salatuissa elämissä on käsitelty pettämistä ja kolmiodraamoja.

Roolihahmot 

Salattujen elämien alkaessa oli sarjaan palkattu lähes 20 näyttelijää, joista on nykyisin jäljellä viisi. Heistä ainoastaan Ismo Laitelaa esittävä Esko Kovero on ollut sarjassa poistumatta kertaakaan.. Pete Latun esittämä Kalle Laitela palasi sarjaan kevään 2012 viimeisessä jaksossa, oltuaan sarjasta pois kymmenen vuotta. Maija-Liisa Peuhun näyttelemä Ulla Taalasmaa, jolla on hallussaan sarjassa pisimpään ollut naispäärooli, palasi sarjaan toistamiseen syksyllä 2013. Sami Uotilan esittämä Aki Nikkinen palasi sarjaan 12 vuoden tauon jälkeen syksyllä 2014. Lisäksi ensimmäisellä kaudella sarjaan tullut hahmo Kari Taalasmaa (es. Tommi Taurula) palasi sarjaan keväällä 2015. Vuosina 1999–2008 sarjassa esiintynyt Sanna Liuksen esittämä Elina Taalasmaa palasi sarjaan keväällä 2020 Inna Tähkäsen esittämänä.

Tapahtumapaikat

Sarjan lähtötilanne 
Sarjan alussa talonmies Seppo Taalasmaan (es. Jarmo Koski) ja hänen vaimonsa Ullan (es. Maija-Liisa Peuhu) pyynnöstä poliisi on tullut tutkimaan, miksi Tyyne Puustinen ei avaa ovea. Hänet löydetään asunnostaan kuolleena ja poliisi ryhtyy selvittämään kuolinsyytä. Pariskunta kertoo myöhemmin tapahtumasta tyttärelleen Elina Taalasmaalle (es. Sanna Luostarinen).

Aki Nikkinen (es. Sami Uotila) ja Markus Ekholm (es. Andrei Sandberg) ovat etsineet pitkään sopivaa liiketilaa kahvilalleen ja löytävät lopulta sopivan. Katja Vainio (es. Anu Koskinen) lupautuu sisustussuunnittelijaksi. Katjan sisko ja kämppäkaveri Jenni (es. Anu Palevaara) on tuonut kotiinsa herrasmies Toni Veijalaisen (es. Kristo Salminen). Jenni saa kirjeen, jossa kerrotaan, että hänet on erotettu koulusta jatkuvien poissaolojen vuoksi. Samalla myös tuet loppuvat, joten Jenni pyytää Tonia heidän alivuokralaisekseen.

Jukka Salin (es. Jouko Keskinen) ja hänen uusi vaimonsa Hanna (es. Tarja Omenainen) palaavat Kanariansaarilta kotiin. Kotona heidät ottavat vastaan juuri armeijasta päässyt Aleksi (es. Tuomas Kytömäki), perheen keskimmäinen lapsi Saku (es. Jasper Pääkkönen) sekä perheen kuopus Silja (es. Jonna Keskinen). Hanna ja Jukka paljastavat lapsille avioituneensa matkan aikana. Saku ja Aleksi ovat iloisia Hannan muutosta heidän luokseen, mutta Silja ei ota uutista hyvin, eikä asiaa auta se, että Silja saa kuulla Aleksin tietäneen avioliittoaikeista.

Salinien naapurissa asuu Ismo Laitela (es. Esko Kovero), joka on leskeksi jäänyt kahden teini-ikäisen lapsen, Miian (es. Venla Saartamo) ja Kallen (es. Pete Lattu), yksinhuoltaja. Ismo työskentelee kauppiaana Ismon valinta -nimisessä kioskimaisessa kaupassa. Juristi Laura Kiviranta (es. Piitu Uski) asustaa yksin vannoutuneena sinkkuna.

Tuotanto

Esivaiheet 
MTV3-kanavalla vuosina 1996–1998 esitetyn Ihmeidentekijät-sarjan jälkeen kanava halusi uuden joka arkipäivänä lähetettävän sarjan. Tauno Äijälä, Sarita Koskelin ja Jaakko Visuri MTV:ltä tilasivat vuonna 1998 Pearson Televisioniin (nyk. FremantleMedia) kuuluvalta Grundy Productionsilta 540 jaksoa, jotka tultaisiin esittämään seuraavan kolmen vuoden aikana. MTV:llä tosin oli sarjan tuotannolle keskeyttämisoptio, mikäli sarja ei saavuttaisi sille asetettuja tavoitteita. Katsojamääräksi asetettiin 700 000 – 1 000 000 päivittäisen katsojan tavoite, joka perustui MTV3-kanavan muiden kotimaisten draamasarjojen katsojalukuihin sekä Ruotsissa tehtyyn samankaltaiseen Skilda världar -sarjaan. Sarjaa varten MTV hankki Helsingin Konalasta 6 000 neliömetrin kokoisen studiotilan, jossa se aluksi tuotti myös omatuotantoisia draamasarjojaan. Sarjaa tehdään edelleen samassa studiotilassa. Pääosien rooleihin ei haluttu palkata koko kansan tuntemia näyttelijöitä, sillä silloisen tuottajan, Stiina Laakson mukaan, ”valituista näyttelijöistä kasvaa sarjan myötä tähtiä”.

Sarjan konseptin kehitti Salattujen elämien vastaavana tuottajana ja MTV:n draamapäällikkönä vuoteen 2017 työskennellyt Sarita Koskelin. Alkuun sarjan suuret tarinalinjat tehtiin ulkomaisin voimin Lontoossa, josta ne lähetettiin Suomeen suomalaisten käsikirjoittajien tarkistettaviksi. Sarjan edetessä ja suomalaisen käsikirjoitustiimin oppiessa päivittäissarjan tekemisen käsikirjoitustyö siirrettiin kokonaisuudessaan Suomeen kesällä 2000. Sarjan on usein väitetty perustuvan australialaisen Neighbours-saippuasarjan ohjelmaformaattiin, mutta sarjan tuottajan mukaan tämä tieto on virheellinen. Valmiina ostettiin sarjan tuotannon käynnistämiseen liittyvää asiantuntijaosaamista sekä teknistuotannollinen formaatti, joka määritteli muun muassa tarvittavien työntekijöiden määrän ja tilojen suuruuden.

Sarja on yksi MTV3:n kalleimmista hankkeista urheiluohjelmien rinnalla. Vuonna 1999 kerrottiin yhden jakson tuotantokustannuksien olevan noin 200 000 markkaa (n. 46 000 euroa vuoden 2020 arvossa). Ensimmäisen kolmivuotisen tilausjakson hinta oli yhteen laskettuna noin 100 miljoonaa markkaa (n. 23,1 miljoonaa euroa vuoden 2020 arvossa). Myös sarjan alkuperäisten lavasteiden suunnitteluun ja rakentamiseen käytettiin paljon rahaa. Alkuperäislavastaja Pirjo Rossin mukaan hänellä oli käytössään ”miljoonabudjetti” (n. 231 000 euroa vuoden 2020 arvossa). Pysyvään käyttöön tuolloin rakennettiin 12 eri lavastetta.

Sarjan kuvaukset alkoivat maanantaina 16. marraskuuta 1998. MTV julkisti sarjan näyttelijät ja tekijät sekä varsinaisen esitysajan vuodenvaihteessa 1998–1999. Sarjan alkaessa tammikuussa 1999 MTV3 mainosti ohjelmaa lauseella ”Kuinka hyvin tunnet naapurisi? Mitä naapurisi tietää sinusta? Jokaisella on jokin salaisuus. Unelma. Pelko. Rakkaus. Romanssi. Tragedia.”

Tekeminen 
Salattuja elämiä käsikirjoittaa noin 20 kirjoittajaa. Käsikirjoittajat on jaettu storyteamiin, dialogikirjoittajiin sekä editoreihin. Käsikirjoitusosastoa johtaa pääkäsikirjoittaja Teemu Salonen. Kuusihenkinen storyteam kehittelee suuret tarinalinjat puolen vuoden jaksoissa, mutta joidenkin tarinoiden kehittely on saatettu aloittaa jo vuotta aiemmin. Storyteam kehittelee sarjassa näytettävät tarinat ja luo niiden rungot sekä päättävät mitkä kohtaukset missäkin jaksossa näytetään. Seuraavaksi työ siirtyy dialogikäsikirjoittajille, jotka luovat sarjassa käytävän keskustelun sekä toiminnat, joita kohtauksissa tapahtuu. Lopuksi käsikirjoitukset siirtyvät editoreille, jotka viimeistelevät sisällön ennen kuin käsikirjoitus luovutetaan ohjaajalle, näyttelijöille ja muulle työryhmälle. Editorit muun muassa korjaavat mahdollisia asia- ja jatkuvuusvirheitä ja huolehtivat, että käsikirjoitukset ovat tyylillisesti yhteneväisiä.

Salattujen elämien sisäkohtaukset kuvataan Helsingin Konalassa vanhaan tehdasrakennukseen rakennetussa studiossa. Vuoden 2014 loppuun asti ulkokohtaukset kuvattiin pääosin Ullanlinnan Huvilakadulla, joka esittää sarjassa Pihlajakatua. Kun alkuvuodesta 2015 sarjan tuotantoyhtiö FremantleMedia päätti vuokrasopimuksen Huvilakadun taloyhtiön kanssa, sarjan ulkokuvaukset siirtyivät pääosin lähemmäksi Konalan studiota, muun muassa Munkkiniemeen. Muutoksen syynä olivat muun muassa Helsingin lisääntyneet liikennemäärät. Tuotanto myös pystyy tekemään kohtaukset paremmin, kun suurin osa ajasta ei mene kuvauspaikalle ajamiseen. Alkuperäisellä kuvauspaikalla on tehty kuitenkin kuvauksia satunnaisesti myös vuoden 2015 jälkeen.

Ulkokuvauksia on tehty myös muualla Helsingissä sekä ympäri Suomea. Maaliskuussa 2005 sarjaa kuvattiin noin viikon ajan Kanariansaarilla, kun sarjan hahmot Ulla, Seppo, Ismo ja Irma olivat siellä matkalla. Syksyllä 2009 kuvausryhmä vieraili Vilnassa. Syksyllä 2012 sarjaa käytiin kuvaamassa Lontoossa ja syksyllä 2019 Kööpenhaminassa. 

Salattuja elämiä valmistuu nykyisin (vuonna 2019) kuusi jaksoa ja 120 kohtausta viidessä päivässä. Jaksot kuvataan keskimäärin neljä kuukautta ennen niiden esittämistä. Vuosina 1998–2009 sarjan studiokohtaukset kuvattiin monikameratekniikalla kolmella kameralla 4:3-kuvasuhteessa. Syksyllä 2009 sarjan kuvallista kerrontaa uudistettiin ja sarjaa siirryttiin kuvaamaan 16:9-kuvasuhteessa teräväpiirtona. Ensimmäinen 16:9-muotoinen jakso esitettiin televisiossa 25. tammikuuta 2010. Uudistuksen myötä monikameratuotannosta luovuttiin ja studiokohtaukset siirryttiin kuvaamaan kahdella kameralla (pääkamera + B-kamera). Studion ulkopuoliset kohtaukset on kuvattu alusta alkaen yhdellä kameralla.

Sarjan tuotanto työllisti kokopäiväisesti vuonna 2016 noin 100 ihmistä. Sarjassa oli vieraillut lähes 6 000 avustajaa vuoteen 2016 mennessä.

Koronapandemian vaikutukset 
Keväällä 2020 Suomeen levinneen koronaviruspandemian aikaan Salattujen elämien teko jatkui keskeytyksettä. Sarjan yli 70-vuotiaat näyttelijät Maija-Liisa Peuhu (Ulla Taalasmaa) ja Inkeri Mertanen (Dahlia Mustavaara) tosin jouduttiin kirjoittamaan hetkellisesti ulos sarjasta Suomen hallituksen asettaman riskiryhmäsuosituksen mukaisesti. Kohtauksia kuvattiin kevennetyllä tuotantotiimillä ja muun muassa käsikirjoittajat tekivät työnsä etänä. Myös joitain kohtauksia jouduttiin kirjoittamaan uudestaan. Läheisyyttä vaativissa kohtauksissa esimerkiksi suudelmia korvattiin hymyllä tai hellillä katseilla.

Vaikutusta oli myös kesäkuussa 2020 esitetyn kauden päätösjakson tekoon, kun kokoontumisrajoitukset rajoittivat kuinka monta ihmistä sai olla samaan aikaan tekemässä kohtauksia. Helsingin tuomiokirkon edustalle suunniteltuun helikopterikohtauksen tekoon vaikutti voimaan tullut laskeutumiskielto ja lopulta kohtaus jouduttiin toteuttamaan trikkikuvana. Vuoden 2021 alussa sarjan tuotannossa ei edelleenkään tehty lähikontaktia vaativia kohtauksia.

Elokuussa 2021 tuotanto tiedotti Maija-Liisa Peuhun ja Inkeri Mertasen palaavan 17 kuukauden tauon jälkeen takaisin sarjan kuvauksiin erillisin turvajärjestelyin. Peuhulle ja Mertaselle järjestettiin erilliset pukeutumistilat ja kohtausten väliin jäävä aika minimoitiin kuvaamalla heidän kohtauksensa peräkkäin. Koronapandemiaa ei kuitenkaan tuotu itse sarjan sisältöön mukaan.

Tekijät 
Salattuja elämiä on vuosien aikana ohjannut kymmeniä eri henkilöitä, muun muassa pitkänlinjan ohjaajat Per-Olof Strandberg, Peppi Kajanne, Lauri Törhönen ja Tapio Suominen. 2010-luvun lopulla ohjaajina ovat toimineet ainakin Teresa Mecklin, Jonni Kullas, Miika Peräkangas, Tuomo Savolainen sekä Kimmo Mäkinen, joka aloitti työt sarjan parissa jo vuonna 1998 kuvauspäällikkönä.

Pääkäsikirjoittaja Teemu Salonen on tehnyt sarjaa vuodesta 2000, ollen ensin tarinaryhmässä ja vuodesta 2005 pääkirjoittajana. Alkuperäisistä käsikirjoittajista Tarja Huhtala on edelleen mukana kirjoittamassa sarjaa. Käsikirjoittajia erilaisissa työryhmissä vuonna 2019 oli noin 20. Sarjaa ovat vuosien aikana kirjoittaneet muun muassa Aleksi Bardy, Hannamaija Matila, Tatiana Elf, Pekka Lehtosaari, Leo Viirret, Outi Ikonen, Susanna Laaksonen sekä Kati Outinen.

Mediassa sarjaa tuotannon puolelta usein edustaa vastaava tuottaja ja showrunner Marko Äijö, jonka työ on vastata sarjan sisällöstä. Hän työskentelee läheisesti käsikirjoittajien ja leikkaajien kanssa.

Musiikki ja tunnus 

Sarjan tunnusmusiikkina on toiminut sen alusta alkaen Åsa Schmalenbachin säveltämä ja Jörgen Ringqvistin sanoittama ”Jag vill” -kappale, jonka Jiri Nikkinen suomensi Anna Hanskille, hänen vuonna 1999 julkaistulle Minä tahdon sinut -albumille nimellä ”Tunteisiin”. Salattujen elämien tuotantoyhtiö etsi syksyllä 1998 esittäjää löytämälleen ”Jag vill” -kappaleelle ja silloisen BMG Finland -levy-yhtiön tuotantopäällikkö Asko Kallonen ehdotti esittäjäksi Anna Hanskia, joka oli tuolloin tekemässä uutta albumiaan.

Alkutunnus on ollut sarjan alusta alkaen täysin instrumentaali. Alkuperäinen, Hanskin esittämää kappaletta mukaileva, tunnusmusiikki oli käytössä vuosina 1999–2001. Lopputekstien alla Hanskin laulama kappale kuultiin myös vuosina 1999–2001. Syksystä 2001 vuoden 2004 kevääseen lopputunnuksen esitti Jore Marjaranta ja alkutunnuksessa ollut musiikki mukaili myös sitä.

Syksyllä 2004 alku- ja lopputunnuksen musiikit uudistettiin täysin, kun ne vaihdettiin elektronisiin versioihin. Musiikit pysyivät pieniä muutoksia lukuun ottamatta lähes samoina vuoteen 2014 saakka, jolloin sarjan 15-vuotisjuhlan kunniaksi tunnusmusiikiksi palautettiin alkuperäinen tunnusmusiikki.

Seuraavan kerran tunnusmusiikkia päivitettiin sarjan 20-vuotissyntymäpäivien aikaan tammikuussa 2019, kun tunnusmusiikista sovitettiin kokonaan uusi versio.

Sarjan musiikin sävellyksestä vastasi vuosina 1999–2014 säveltäjä Vesa Mäkinen. Yksi hänen sarjaa varten tekemistä sävellyksistä oli nimeltään ”Siniseen”, johon sanoituksen tekivät Satu Rasila ja Olli Kykkänen. Kappale esitettiin sarjassa ensi kerran vuonna 2002, kun Saija-Reetta Kotirinnan esittämä Inka esitti sen syöpää sairastaneelle Miialle (es. Venla Saartamo).

Marraskuusta 2014 esitetyistä jaksoista lähtien sarjassa siirryttiin käyttämään ruotsalaisen Epidemic Soundin katalogimusiikkia. Tammikuun 2017 jaksoista lähtien musiikkia laajennettiin käyttämään myös Universal Publishing Production Musicin katalogista. Samantyyppistä katalogimusiikkia käytetään myös muissa suomalaisten televisiokanavien ohjelmissa.

Tammikuussa 2021 ”Tunteisiin”-kappaleesta julkaistiin musiikkivideo, jossa sarjan sen hetkiset näyttelijät tulkitsevat sen.

Kausien päätös- ja erikoisjaksot 

Salattujen elämien kevätkausien päätösjaksoissa on tapahtunut poikkeuksetta jotain epätavanomaista. Salattujen elämien omalle YouTube-kanavalle julkaistiin sarjan 18-vuotispäivänä lyhyt kooste kaikista videon julkaisupäivään asti nähdyistä päätösjaksoista. Vuosien 1999–2015 päätösjaksojen merkittävimpiä hetkiä koostettiin myös vuoden 2019 YouTube-joulukalenteriin.

Salatuista elämistä on tehty myös erikoisjaksoja, joissa on vierailtu kulissien takana, ollut oma (sarjan omasta juonesta irrallinen) tarinansa tai ollut johonkin tiettyyn hahmoon tai tapahtumaan keskittyvä jakso. Jouluna 2001 esitettiin jakso, jossa sarjan silloiset hahmot viettivät joulua Lapissa.

Esitysaika ja uusinnat 
Salattuja elämiä on esitetty MTV3-kanavalla prime time -esitysajassa, eli kello 19.30–20.00 sen alusta saakka. Kauden 2001–2002 aloitusjakso "Laura kohtaa uhkan äitiydelleen" alkoi poikkeuksellisesti jo kello 19.15, ja oli kestoltaan tunnin mittainen. Syksyllä 2003 esitettiin kauden 2003–2004 ensimmäinen ja toinen jakso eli "Elina pelkää itseään" ja "Aleksi tekee miehen teon" samana päivänä putkeen. Sarjaa esitetään maanantaista perjantaihin, tosin kevätkauden 2006 alusta kevätkauden 2007 loppuun jaksoja esitettiin vain neljänä päivänä viikossa maanantaista torstaihin. Vuosina 2013, 2014 sekä 2016–2019 kevätkauden viimeisten jaksojen (huhti–toukokuusta kauden loppuun) esitystahti on myös supistunut maanantaista torstaihin. Vuonna 2013 muutosta perusteltiin sillä, että jaksoja riittäisi esitettäväksi pidemmälle kesään. Kauden 2021–2022 ensimmäisellä esitysviikolla MTV3:lla esitettiin kauden 15 ensimmäistä jaksoa klo 19.30–21.00. C Moressa kaikki esitettävät 15 jaksoa julkaistiin ennakkoon. Kauden 2021–2022 viimeinen jakso oli myös normaalia pidempi, kun sen kesto oli 27 minuuttia (pääsääntöisesti jaksojen kesto on noin 21 minuuttia).

Jaksojen ensimmäinen uusinta tuli alun perin seuraavana arkipäivänä aamupäivisin. Syksyllä 2001 uusinnat siirrettiin viikonloppuun siten, että viikolla esitetyt kolme ensimmäistä jaksoa esitettiin lauantaina ja kaksi seuraavaa sunnuntaina. Neljän jakson viikkotahdin aikana lauantaisin ja sunnuntaisin tuli kaksi jaksoa päivässä. Syksystä 2014 kaikki viikon jaksot uusittiin lauantaiaamupäivisin syyskuuhun 2019 saakka. Keväästä 2015 edellisen illan jakso on uusittu myös arki-iltapäivisin. Pikauusintoja on esitetty myös AVA- ja Sub-kanavilla.

Sarjan uusiminen alusta saakka alkoi 19. toukokuuta 2003, ja kesän 2003 aikana esitettiin jaksot 1–150. Seuraavana kesänä uusittiin jaksot 151–300. Kesällä 2005 esitettiin puolestaan jaksot 301–450. Kesäuusinnat ovat jatkuneet järjestyksessään joka vuosi ja kesällä 2022 uusinnat etenevät vuoden 2019 jaksoon 3 545.

Internet 
Salattujen elämien seuraavan päivän jakson maksullinen ennakkokatselumahdollisuus tuli saataville ensimmäisen kerran MTV3 netti-tv -palveluun vuonna 2007. Maksullisia ennakkojaksoja oli saatavilla myös MTV3 netti-tv:n korvanneessa MTV:n Katsomo-palvelussa. Huhtikuusta 2018 alkaen koko viikon jaksot on voinut nähdä ennakkoon C More -suoratoistopalvelusta. MTV:n lakkautettua Katsomo-palvelunsa ja brändättyään sen mtv-palveluksi siirtyi kaikki maksullinen sisältö C Moreen, ja kuluvan päivän Salatut elämät -jakson on nähnyt ennakkoon ilmaiseksi vuorokauden vaihduttua.

Syksyllä 2011 nettiin vuoti ennakkoon kahden viikon ennakkojaksot. Ulkomaalaisiin tiedostojenjakopalveluihin ladatut jaksot poistettiin pian tapahtuneen jälkeen ja MTV3 ilmoitti ryhtyvänsä raskaisiin toimenpiteisiin saadakseen krakkerit vastuuseen teoistaan. MTV3 harkitsi tekevänsä asiasta rikosilmoituksen, mutta myöhemmin selvisi, että jaksot pääsivät vuotamaan kanavan itse tekemän virheen vuoksi. Kesällä 2013 Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi ennakkojaksoja laittomasti internetissä jakaneen miehen maksamaan yli 50 000 euron korvaukset. Hän oli vuonna 2009 perustanut sivuston, jossa jaksoja oli mahdollista ladata ilmaiseksi.

Vuoden 2016 alussa tuotantoyhtiö FremantleMedia Finland perusti sarjalle oman YouTube-kanavan. Kanavalla julkaistaan muun muassa pilalle menneitä otoksia, poistettuja kohtauksia, videoita näyttelijöiden päivän kulusta, roolihahmojen tyylistä sekä erilaisia haasteita. Kanavan suosituinta sisältöä ovat pilalle menneet otokset, eli niin kutsunut bloopersit. Suosituinta niistä on katsottu yli 1 000 000 kertaa. Tilaajia kanavalla on yli 105 000 ja videoita katsottu yli 64 miljoonaa kertaa (joulukuu 2021). Kesäkuussa 2021 lisämateriaalien julkaisu siirrettiin YouTube-kanavalta MTV:n mtv-suoratoistopalveluun.

YouTubeen on vuosien ajan ladattu myös katsojien itse leikkaamia versioita sarjan tapahtumista. Suosituksi netti-ilmiöksi 2010-luvun puolivälissä nousi niin kutsuttu Larias, jossa sarjan homohahmojen Eliaksen (es. Petteri Paavola) ja Larin (es. Ronny Roslöf) yhteisistä kohtauksista tehtiin koosteita, joita käännettiin useille eri kielille. Videoita katsottiin myös maissa, joissa homoseksuaalisuus on rikos. Videoiden sisältö on sarjaa tuottavan tuotantoyhtiön omaisuutta, mutta se ei kuitenkaan ryhtynyt toimenpiteisiin videoiden poistamiseksi, sillä vastaavan tuottajan Marko Äijön mukaan ne toivat sarjalle positiivista julkisuutta. Samantyyppinen ilmiö on 2020-luvun alussa syntynyt Miran ja Violan (es. Olga Heikkala ja Vivi Wahlström) tarinasta, josta on myös koostettu videoita YouTubeen.

2010-luvulle tultaessa suosittuja olivat myös niin kutsutut Ismo-remixit, joissa sarjan alkuperäishahmon Ismo Laitelan lausahduksista koostettiin erilaisia huumoriversioita. Suosittuja ovat olleet muun muassa Michl234-käyttäjän tekemät Lego-videot, joista suosituinta on katsottu yli 14 miljoonaa kertaa.

Vastaanotto

Sarjan katsojaluvut

2000-luvun alku 
2000-luvun alussa Salatut elämät oli todella suuressa suosiossa. Sarja nousi heti alkuaikoina katsotuimpien ohjelmien joukkoon. Sarjan kaikkien aikojen katsotuin jakso (osa 390) "Kalle tekee päätöksen armeijan suhteen" esitettiin 26. helmikuuta 2001, jolloin sarjalla oli 1 360 000 katsojaa.

Vuonna 2002 Salatut elämät ylsi vuoden katsotuimpien ohjelmien TOP10-listan sijalle yhdeksän. Kyseisenä vuonna sarjan katsotuin jakso keräsi 1 308 000 katsojaa.

Digiaikaan siirtyminen 
Digiaikaan siirryttäessä Salattujen elämien katsojaluvut laskivat hieman, sillä kanavien määrä lisääntyi ja samalla ohjelmatarjonta suureni. Sarja teki digikauden katsojaennätyksensä 18. helmikuuta 2008, jolloin sarjalla oli 1 027 001 katsojaa. Helmikuussa 2008 esitetty jakso (osa 1501) "Eeron piinaaja saa kasvot" oli koko vuoden kymmenenneksi katsotuin ohjelma. Tuotantokaudella 2008–2009 Salattujen elämien katsojaluvut olivat korkeimmillaan 1 043 000 katsojaa ja matalimmillaan 484 000 katsojaa. Syksyllä 2008 sarjalla oli keskimäärin 793 200 katsojaa ja koko kaudella 2008–2009 keskimäärin 820 000 katsojaa. Elokuussa 2009 sarja teki jälleen uuden digikauden katsojaennätyksensä, kun 24. elokuuta 2009 esitetty syyskauden avausjakso "Kaikkien elämä ei jatku" keräsi keskimäärin 1 063 000 katsojaa. Vastaavasti syksyllä 2009 katsojia oli matalimmillaan 647 000. Syyskaudella 2009 sarjalla oli keskimäärin hieman yli 870 000 katsojaa jaksoa kohden. Kevätkaudella sarjan katsojaluvut olivat 900 000 katsojan molemmin puolin. Luvut olivat korkeimmillaan tammikuussa 2010, jolloin ylitettiin miljoonan katsojan luvut. Luvut kuitenkin vähenivät kauden loppua kohden, sillä kevään päätösjaksoa seurasi enää 681 000 katsojaa.

Kauden 2010–2011 avausjakso keräsi keskimäärin 819 000 katsojaa eli huomattavasti vähemmän kuin edellisen kauden avausjakso. Esityskaudella 2014–2015 jaksojen keskikatsojamäärä oli 840 000 (180 jaksoa, sis. ensiesitys, uusinnat, 7 vrk tallennekatselu ja MTV Katsomo). Sarjaa seurasi MTV3-kanavalta vuoden 2015 aikana kaikkiaan yli 4,2 miljoonaa suomalaista (81 %). Vuonna 2015 jaksojen yhteenlasketut katsojaluvut (ensiesitys, ajassa siirretty katselu, uusinnat, MTV Katsomo) saavuttivat edelleen yli 1 000 000 katsojaa jaksoa kohden.

Nykytilanne 
Alkuvuodesta 2018 MTV kertoi sarjan katsojalukujen olevan keskimäärin yli 800 000 katsojaa, kun yhteen lasketaan televisioesitykset ja nettikatselu. Vuonna 2019 Salattujen elämien 25. helmikuuta esitetty jakso oli MTV3-kanavan 16. katsotuin lähetys 642 000 katsojallaan. 31. lokakuuta 2019 esitetty jakso "Aaron raamatussa on vihdoin asiaa" oli mtv-palvelun loppuvuoden 2019 käynnistetyin jakso 115 000 katsojallaan. Vuonna 2020 katsotuimmalla jaksolla oli 16. maaliskuuta 2020 667 000 katsojaa ja se oli MTV3:n vuoden 17. katsotuin lähetys. Vuodenvaihteessa 2020–2021 katsotuinta mtv-palvelun jaksoa "Murha ei vanhene koskaan" oltiin katsottu 85 000 kertaa. C More -palvelussa Salatut elämät on ollut vuosien 2019 ja 2020 katsotuin sarja.

Vuonna 2020 katsojia television ensilähetyksellä on ollut Helsingin Sanomien mukaan keskimäärin noin 500 000 katsojaa. Yli kahdenkymmenen vuoden esittämisen jälkeenkin Salatut elämät on yksi Suomen suosituimmista televisiosarjoista.

Katsotuimmat jaksot kausittain 

1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä televisiossa

Palkinnot ja ehdokkuudet

Voitetut palkinnot 
 Telvis – Erikoiskunniakirja, 1999
 Venla – Yleisövenla, 2001
 Kehitysvammaisten Tukiliitto – Vuoden tulppaani -tunnustus, 2003

Ehdokkuudet 
 Kultainen TV – Paras TV-ohjelma, 2008
 Kultainen Venla – Paras TV-ohjelma, 2010
 Kultainen Venla – Paras TV-ohjelma, 2011
 Kultainen Venla – Paras TV-ohjelma, 2012
 Kultainen Venla – Paras TV-ohjelma, 2013
 Kultainen Venla – Draamaohjelma, 2013
 Kultainen Venla – Vuoden käsikirjoittaja, 2013 (Sarjan käsikirjoitustiimi)
 Kultainen Venla – Paras TV-ohjelma, 2017
 Kultainen Venla – Paras TV-ohjelma, 2019

Kohut sarjan ympärillä 

Salattujen elämien vastaavan tuottajan Marko Äijön mukaan sarjan kaikkien aikojen suurinta kohua herättänyt jakso nähtiin 2000-luvun alkupuolella, kun Pete Latun esittämä Kalle Laitela suuteli toista miestä. Äijön mukaan jaksosta faksattiin palautetta yli 40 metriä. Kohtausta pidettiin lapsille sopimattomana ja että vastaavanlaiset kohtaukset tulisi kieltää parhaaseen katseluaikaan.

Maaliskuussa 2000 Suomen kristillisen liiton (nyk. Suomen Kristillisdemokraatit) Kuopion piiri halusi Salatut elämät pois televisiosta, sillä sarjassa käsitellyt aiheet, kuten nuorten huumeiden käyttö, alaikäisen tytön abortti, äitipuolen ja pojan seksisuhde ja miehen homosuhde, olivat liiton mielestä kristillisten perhearvojen vastaisia. Liitto ehdotti sarjan silloisen sponsorin Tradekan kansalaisboikotoimista. Tradekan silloinen toimitusjohtaja ei kuitenkaan huolestunut boikotointikehotuksesta ja yhtiö jatkoi sarjan sponsorina.

Erityisen suuren kohun aiheutti myös 1. kesäkuuta 2009 esitetty kauden päätösjakso "Perutaan häät, perutaan yhteinen hautapaikka?", jossa annettiin olettaa, että Teemu Lehtilän esittämä Eero Vanala hautaa raskaana olevan Paulan (es. Johanna Nurmimaa) elävältä Aaro-veljensä hautaan. Jakson lopussa sarjan keskeinen tapahtumapaikka, Kentauri-kahvila, tuhoutui kaasuräjähdyksessä, samalla kun valtaosa sarjan silloisista hahmoista oli kahvilassa sisällä. Kanavalle tuli jaksosta yli sata palautetta ja keskustelupalstoilla käytiin kiivasta keskustelua jakson sisällöstä. Iltapäivälehdissä oli jakson esittämisen jälkeisinä päivinä paljon juttuja päätösjakson tapahtumista ja lisäksi kuvitteellisen Kentauri-ravintolan edustalle Helsingin Pietarinkadulle kerrottiin ilmestyneen hautakynttilöitä. Lisäksi esimerkiksi silloinen viestintäministeri Suvi Lindén kertoi olevansa järkyttynyt jakson sisällöstä, vaikkei jaksoa ollut nähnytkään. Mediassa kritisoitiin erityisesti sitä, oliko jakso sopiva lasten katsottavaksi. Sarjan esityskanavasta vastattiin kohuun sanomalla lasten TV:n katselun olevan vanhempien vastuulla. Viestintävirasto lähetti heinäkuussa 2009 tiedotteen, jonka mukaan jakson esitysajassa ei ollut rikottu lasten kehitykselle haitallisten ohjelmien lähettämistä koskevia säännöksiä.

Huhtikuussa 2012 sarjan pitkäaikaisen hahmon, Seppo Taalasmaan itsemurhayritys sai aikaan useita otsikoita. Osa katsojista ilmoitti lopettavansa sarjan katsomisen, mikäli hahmo kuolee.  Vielä samana keväänä Ilta-Sanomat uutisoi 14-vuotiaan pojan löytäneen Salattujen elämien viiden tulevan jakson käsikirjoitukset helsinkiläisestä puistosta. 250-sivuinen noin sadan kohtauksen käsikirjoitus paljasti löytäjälleen muun muassa erään vanhan, jo sarjasta poistuneen, näyttelijän palaavan sarjaan.

Iltalehti uutisoi verkkosivuillaan 23. marraskuuta 2012 esitetyn jakson "Kallen rakkauden meri värjäytyy mustaksi" jälkeen, kuinka jakson päätteeksi Valtterin raiskaamaksi joutuneen Kallen kohtalo järkytti sarjan katsojia. Sarjan tuottaja Marko Äijön mukaan aihe oli tärkeä, sillä usein miehiin kohdistuvasta väkivallasta vaietaan. Helmikuussa 2016 kohistiin uutisesta, että sarjassa kuollutta Miia Laitelaa näytellyt Venla Saartamo palaa sarjaan. Tapausta pidettiin mauttomana, kunnes selvisi, että kyseessä olikin vain Miian näköinen henkilö. Asia keräsi huomattavasti kommentointia.

Tammikuussa 2018 julkisuuteen levisi väite sarjan entisen ohjaajan, Lauri Törhösen, häirinneen seksuaalisesti useita eri naisia elokuva- ja TV-alalla. Salattujen elämien näyttelijöistä Anu Koskinen, Henna Tanskanen ja Johanna Nurmimaa ovat julkisuudessa kertoneet omista häirintäkokemuksistaan.

Oheismateriaalit & spin-offit 

Salatuista elämistä on julkaistu vuosien aikana monia erilaisia oheismateriaaleja. Niistä kertovassa pääartikkelissa lueteltujen tuotteiden ja spin-off-sarjojen sekä elokuvien lisäksi sarjasta on julkaistu muun muassa vuosikalenteri, koru, sormus, magneettisetti, kangaskassi sekä erilaisia tekstiilinäköistuotteita.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Salatut elämät -sarjan virallinen sivusto
 
 

Seulonnan keskeiset artikkelit