joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Nils Elfving

Nils Christian Alarik Elfving (s. 30. syyskuuta 1925 Helsinki) on suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen. 

Elfvingin vanhemmat olivat kauppaneuvos Hemming Elfving ja Ingeborg Kristina Mathiasen. Hänen puolisonsa 1953–1967 oli kirjeenvaihtaja Inger Möller, vuonna 1972 hän avioitui fysioterapeutti Solveig Linnea Hartmanin kanssa. Elfving tuli ylioppilaaksi Nya svenska läroverketistä 1945 ja valmistui diplomiekonomiksi Svenska handelshögskolanista 1948. ASLA-Fulbright-stipendiaattina hän oli Yhdysvalloissa 1964. Elfving oli Suomen Gummitehdas -yhtiön apulaisvientipäällikkö 1948, Fin-Fisk A/S:n myyntipäällikkö 1948–1950, H. A. Elfving Oy:n, vuodesta 1971 Oy Elfving Ab, myyntipäällikkö 1949–1953, toimitusjohtaja 1954–1986 ja hallituksen puheenjohtaja 1948–1989. Hän oli myös Oy Agroforst Ab:n toimitusjohtaja vuodesta 1951, Suomen Säilyke Oy:n toimitusjohtaja 1953–1955, Elkuva Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1961, Meriforelli Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1967 ja Turvalaite Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1975. Elfvingillä on lisäksi ollut useita kotimaisia ja kansainvälisiä liike-elämän ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan hän on reservin kersantti. Kauppaneuvoksen arvonimen Elfving sai 1976.

Lähteet 

Suomalaiset yrittäjät
Suomalaiset yritysjohtajat
Kauppaneuvokset
Vuonna 1925 syntyneet
Elävät henkilöt
Pohjanmaa (kirja)

Pohjanmaa on Antti Tuurin kirjoittama romaani. Se on Tuurin Pohjanmaa-sarjan ensimmäinen osa. Suomen lisäksi Pohjanmaa on käännetty myös espanjaksi, tanskaksi ja ranskaksi.

Romaanin pohjalta on tehty vuonna 1988 valmistunut elokuva Pohjanmaa, jonka ohjasi Pekka Parikka.

Lähteet

Vuoden 1982 kirjat
Suomalaiset romaanit
Forssan Nummen työväentalo

Nummen työväentalo oli Forssassa sijainnut työväentalo.

Historiaa
Nummen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1908. Jo samana vuonna yhdistys onnistui hankkimaan talon käyttöönsä. Yhdistyksen jäsenmäärä vaihteli 60–70 välillä, mutta 1930-luvun taitteessa se lähti laskuun.

Sisällissodan aikaan työväentalo oli valkoisten hallussa, ja sitä käytettiin vankilana punavangeille.

Talolla järjestettiin 1920–30-luvuilla ohjelmallisia iltamia, opintokursseja ja vaalijuhlia. 

Vuonna 1931 lapuanliikkeen kannattajat kävivät öiseen aikaan maalaamassa työväentalon oviin ja ikkunoihin mustalla öljymaalilla iskulauseita, kuten ”Kunnia Kosolalle!”, ”Alas sosdemoonit!” ja "Hirteen punikit!”.

Lähteet 

Työväentalot
Forssan rakennukset ja rakennelmat
Kalsun työväentalo

Kalsun työväentalo oli Forssan kaupungin Kalsun kylässä sijainnut työväentalo.

Historiaa
Kalsun työväenyhdistys perustettiin vuonna 1916, ja samana vuonna yhdistys rakensi oman talon. Jäsenluku vaihteli alkuvuosikymmeninä 30–40 välillä.

Toimintaa työväentalolla
Joulukuussa 1917 Kalsun työväen järjestyskaarti järjesti talolla iltaman. Vuonna 1928 talolla järjestettiin syysjuhla, jonka ohjelmassa oli kansankilpailuja, puhe, näytelmä ja tanssia. Tansseja järjestettiin 1940-luvulla sotien jälkeen viikoittain. Talolla voi pitää myös yksityisjuhlia, kuten häitä.

Lähteet 

Työväentalot
Forssan rakennukset ja rakennelmat
Arthur Leclerc

Arthur Leclerc (s. 14. lokakuuta 2000 Monte Carlo, Monaco) on monacolainen autourheilija. Hän kuuluu Ferrari Driver Academy -ohjelmaan. Hänen isoveljensä Charles Leclerc on myös kilpa-autoilija ja nykyinen Ferrarin Formula 1 -kuljettaja.

Ura 

Arthur Leclerc aloitti Kartingissa ja voitti vuonna 2014 Kart Racing Academy -luokan mestaruuden. Leclerc siirtyi vuonna 2018 pikkuformuloihin ja kilpaili Ranskan Formula 4 -sarjassa saavuttaen kaksi voittoa ja kahdeksan palkintosijaa kauden aikana sijoittuen loppupisteissä viidenneksi. Vuonna 2019 Leclerc siirtyi ADAC Formula 4 -sarjaan saavuttaen kauden aikana yhden voiton, yhden paalupaikan ja kahdeksan palkintosijaa sijoittuen yhteispisteissä sarjan kolmanneksi. 

Vuonna 2020 Leclerc kilpaili Formula Regional European Championship -sarjassa Prema Powerteam -tallin kuljettajana ja saavutti kuusi voittoa, seitsemän paalupaikkaa ja yhteensä 15 palkintosijaa sijoittuen sarjan loppupisteissä toiseksi. Vuonna 2021 Leclerc siirtyi FIA Formula 3 Championship -sarjaan jatkaen Prema -tallissa. Hän saavutti ensimmäisellä kaudellaan kaksi voittoa, yhden paalupaikan ja kolme palkintosijoitusta ollen loppupisteissä kymmenes. Vuonna 2022 Leclerc jatkoi F3 -sarjassa voittaen yhden kilpailun ja ajaen yhden kakkossijan sijoittuen sarjan kuudenneksi. Samana vuonna Leclerc ajoi Formula Regional Asian Championship -sarjassa ja voitti sarjan mestaruuden.

Lähteet 

Arthur Leclerc Driver Databasessa

Monacolaiset autourheilijat
Vuonna 2000 syntyneet
Elävät henkilöt
Parolan työväentalo

Parolan työväentalo on Hattulan kunnan keskustaajamassa Parolassa sijaitseva työväentalo.

Historiaa
Parolan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Sen nimi oli ensin Mierolan työväenyhdistys, sitten Hattulan työväenyhdistys Alku, mutta kun yhdistyksen toiminta alkoi keskittyä Parolan aseman lähettyville, nimi vaihdettiin vielä kerran. Talo valmistui vuonna 1928.

Toimintaa työväentalolla
1930-luvun alussa yhdistyksen ja talon toiminnan mainittiin olevan vilkasta ja yhdistyksen jäsenluvun noin 30. Taloa käyttivät ahkerasti kiertueet. Lähde ei tarkenna, millaiset kiertueet olivat kyseessä. Myöhemmin talo oli yhdistyksen omassa käytössä, ja siellä järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja ja juhlia.

1980-luvun puolivälistä alkaen talolla järjestettiin tapahtumaa nimeltä Töpinä-rock. Sittemmin se lopetettiin, mutta aloitettiin vuonna 2018 uudelleen. Ennen koronapandemiaa tapahtuma ehdittiin järjestää vuosina 2018 ja 2019. Esiintyjinä olivat vuonna 2018 Uusi Yritys, Rytmiorkesteri Casino ja Karhukopla, vuonna 2019 taas Svaf, Principal, Snakebites, Coverrockers sekä jälleen Uusi Yritys ja Rytmiorkesteri Casino.

Nykyään (2022) talo on edelleen Parolan työväenyhdistyksen omistuksessa, ja sitä voi vuokrata erilaisiin tarkoituksiin. Vuonna 2011 uutisoitiin, että paikalliset nuoret olivat vuokranneet talon juhlimista varten ja aiheuttaneet tiloissa mittavia vahinkoja sen jälkeen, kun poliisi oli keskeyttänyt juhlat.

Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja se on vuorattu laudoilla vuonna 1948. Alun perin talo oli punainen, vuonna 1951 se maalattiin keltaiseksi, mutta jossain vaiheessa se on maalattu jälleen punaiseksi. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja asunto, joka lienee alun perin ollut vahtimestarin asunto. Vuonna 1982 talossa ei vielä ollut vesijohtoa eikä viemäröintiä.

Lähteet 

Työväentalot
Hattulan rakennukset ja rakennelmat
Venejärven työväentalo

Venejärven työväentalo sijaitsee Kolarissa Venejärven kylässä. Alkuaan talon omisti Vasemmistoliiton Venejärven osasto ry. .

Rakennus
Työväentalo valmistui vuonna 1947. Rakennus on yksikerroksinen, puurunkoinen ja puuverhoiltu. Lämmitysmuotona on puulämmitys. Talossa on sali ja pieni esiintymislava. Talon huoneistoala on 150 m2. Talossa on sähkö, mutta ei muita mukavuuksia. Vuosina 1979–1980 korjattiin savuhormi, uusittiin lattia ja paneloitiin salin seinät.

Nykytilanne
Nykyiseltä nimeltään paikka on Salo-Maja. Talo on käytössä lähinnä kesäisin. Vasemmistoliiton Venejärven osasto ry. lahjoitti kiinteistön lahjakirjalla 11.4.2016 Luoteis-Lapin vapaa-ajattelijat ry:lle. Talo oli ollut käyttämättömänä n. 20 vuotta. Rakennus oli muutoin hyvässä kunnossa, mutta sisäänkäynti ja hätäpoistumisportaat uusittiin.

Viitteet

Työväentalot
Kolarin rakennukset ja rakennelmat
Kolari
Maastohiihdon maailmancup 2022–2023

Maastohiihdon maailmancup 2022–2023 on historian 42. virallinen maailmancup-kausi. Kausi alkaa 25. marraskuuta 2022 Suomen Rukalla ja päättyy 26. maaliskuuta 2023 Suomen Lahdessa

Kilpailukalenteri 
Lähde: FIS

Miehet

Naiset

Viestit

Miehet

Miehet

Sekajoukkue

Lähteet 

2022-2023
Vuoden 2022 hiihto
Vuoden 2023 hiihto
Virpi Lehtinen

Virpi Lehtinen (s. 26. heinäkuuta 1970) on suomalainen filosofi, jonka tutkimus sijoittuu ruumiinfenomenologian perinteeseen. Lehtinen väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2010. Väitöstyössään hän tutki naisellisen olemisen fenomenologiaa belgialaissyntyisen filosofin Luce Irigarayn tuotannossa. Väitöskirjan jälkeisessä tutkimuksessaan Lehtinen tutki maskuliinisen olemisen fenomenologiaa sotilasruumiillisuuden käsitteen avulla.

Lehtinen on Suomen nais- ja feministifilosofien yhdistyksen NFY:n perustajajäsen ja toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana.

Lehtinen on sertifioitu fokusointiohjaaja ja opettaa fokusointia Kriittisellä korkeakoululla.

Tällä hetkellä Lehtinen työskentelee Arkeomytologisen instituutin Euroopan haaran koordinaattorina.

Julkaisuja 

 Luce Irigaray’s Phenomenology of Feminine Being, SUNY Press (Gender Theory Series, Tina Chanter toim.), Albany, 2014.
 “Huomioita ruumiillisuuden merkityksestä sotilaan toimintakyvyn kannalta”, Mutanen Arto ja  Holopainen Otto (toim.), Sotilaspedagogiikka, Maanpuolustuskorkeakoulun julkaisuja, 2014, 205–212.
 “Sotilasruumiillisuus Luce Irigarayn filosofian näkökulmasta”, Ajatus, 2013, 168–87.
 Luce Irigaray’s Philosophy of Feminine Being: Body, Desire and Wisdom, Philosophical Investigations from the University of Helsinki, Juvenes Print, Tampere, 2010.
 “Sukupuoli ja filosofinen tyyli” teoksessa Feministinen filosofia, 2005, Oksala & Werner (toim.),  Gaudeamus, Helsinki, 51–67.
 “Filosofia ja sukupuoliero: Michèle Le Doeuff ja Luce Irigaray rakkaudesta”, tiede & edistys  4/2002, 281–292.
 “Eettinen rakkaus: rakastajien sukupuolen merkitys Luce Irigarayn ajattelussa”, teoksessa  Rakkaudesta toiseen: kirjoituksia vuosituhannenvaihteen etiikasta, 2001, Heinämaa & Oksala  (toim.), Gaudeamus, Helsinki, 167–184.
 “Etiikka, rakkaus ja naisellinen: Luce Irigarayn filosofinen hanke”, teoksessa Feministejä. Aikamme  ajattelijoita, 2000, Anttonen & al.(toim.), Vastapaino, Tampere, 213–238.
 “Rakkaus on monta eikä kenenkään oma: Luce Irigaray noitarakkaudesta”   Naistutkimus - Kvinnoforskning 1/1999, vol.12, 27–43.
 ”Rajoja ja repeämiä: lesbonäkökulma kirjallisuudentutkimuksessa”, teoksessa Uusin silmin:  lesbinen katse kulttuuriin, 1996, Hekanaho & al. (toim.), Yliopistopaino, Helsinki.

Lähteet
Johannes Yli-Kokko

Johannes Yli-Kokko (s. 24. elokuuta 2001) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa HJK:ta. Pelipaikaltaan Yli-Kokko on hyökkäävä keskikenttäpelaaja tai laitahyökkääjä.

Seurajoukkueura 
Yli-Kokko on espoolaisen Kasiysin kasvatti, ja siirtyi FC Espoon kautta HJK:n organisaatioon 14-vuotiaana vuonna 2015. Ensimmäiset esiintymisensä miesten tasolla Yli-Kokko teki HJK:n reservijoukkue Klubi 04:n riveissä Kakkosessa kaudella 2019, jossa hän teki 18 ottelussa yhteensä neljä maalia. Kaksi seuraavaa kautta 2020 ja 2021 menivät Yli-Kokolta pitkälti loukkaantumisten kanssa kamppaillessa, ja hän kirjautti tililleen Klubi 04:n sarjanousuun päättyneellä kaudella 2020 vain kaksi ottelua ja kaudella 2021 Ykkösessä yhdeksän ottelua. 

Tammikuussa 2022 Yli-Kokko teki HJK:n kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen ja hänet nostettiin samalla HJK:n liigajoukkueen vahvuuteen. Yli-Kokko sai vastuuta heti Liigacupissa, jossa hän teki myös ensimmäisen maalinsa HJK:n ykkösjoukkueen paidassa FC Interiä vastaan. Veikkausliigassa hän debytoi toisella kierroksella SJK:ta vastaan, ja ensimmäistä Yli-Kokko oli avauskokoonpanossa heti seuraavalla kierroksella VPS:aa vastaan. Ensimmäisen maalinsa HJK:n paidassa Yli-Kokko laukoi heinäkuussa VPS:n verkkoon HJK:n 3–1 -kotivoitossa Bolt Stadionilla. Yli-Kokko esiintyi debyyttikaudellaan yhteensä 17 veikkausliigaottelussa. Eurooppa-liigassa Yli-Kokko sai tililleen yhden ottelun hänen tultua vaihdosta kentälle lohkovaiheen päätöskierroksella Real Betisiä vastaan.

Lähteet

Suomalaiset jalkapalloilijat
Vuonna 2001 syntyneet
Elävät henkilöt
Enni Mälkönen

Enni Mälkönen (s. 25. syyskuuta 1990) on suomalainen kartanlukija, joka voitti rallin WRC3-luokassa vuonna 2022 kartanlukijoiden mestaruuden ensimmäisenä naisena. Kaksi luokan kärkikuljettajaa (Lauri Joona ja Jan Černý) vaihtoivat kartanlukijaa kauden aikana kun taas Mälkönen jatkoi Sami Pajarin kartanlukijana koko kauden. Aiemmin kukaan nainen ei ole voittanut mestaruutta missään WRC-luokassa.

Mälkönen kilpaili aiemmin esteratsastuksessa, mutta hevosen loukkaannuttua ratsastusura vaihtui ralliin. Mälkösen isä on ajanut myös rallia, jonka kartanlukija Enni teki debyyttinsä vuonna 2012. AKK-Motorsport järjesti valmennusta, jonka pääsykokeisiin hän osallistui.

Lähteet 

Suomalaiset kartanlukijat
Vuonna 1990 syntyneet
Elävät henkilöt
NABC

NABC (Need, Approach, Benefits, Competition) on SRI:n (Stanford Research Institute) luoma malli innovaatioiden kehittämiseen ja esittelyyn (pitchaukseen). Malli on runko, jossa vastataan kysymyksiin uuden idean tarpeelle (Need), sen toteutustavalle (Approach), sen tuottamille hyödyille (Benefits) ja tunnistetulle kilpailulle (Competition).

NABC:n kysymysrunko:

 Need: Kuka tarvitsee tuotteeni? Tietävätkö he omat tarpeensa? Miten he kuvaavat tarpeitaan? Miten ymmärrän heidän tarpeensa? Kuinka suuria heidän tarpeensa ovat?
 Approach: Mihin ratkaisuni perustuu? Mitä erityistä ratkaisussani on? Millä tavalla se vastaa käyttäjien tarpeisiin? Miksi minä olen oikea tarjoamaan ratkaisun?
 Benefits: Mitä konkreettisia etuja ratkaisuni tarjoaa? Tähän vastaamisessa opiskelijoiden tulee olla mahdollisimman konkreettisia ja määrällisiä. Voiko ratkaisu säästää aikaa tai rahaa?
 Competition: Keitä ovat kilpailijani? Tietävätkö käyttäjät kilpailijani? Mitä vaihtoehtoja ratkaisulleni on (mitä käyttäjä tavallisesti tekee)? Miksi ratkaisuni on parempi kuin vaihtoehdot?

Mallin on tuonut Suomeen Tekes (nykyisin Business Finland) ja se on yleistynyt vuoden 2010 jälkeen, koska Tekes vaati rahoitushakemuksissa rahoitettavan idean esittelemistä NABC-mallin mukaisesti.

NABC-mallia voidaan käyttää kehitystoiminnassa iteratiivisesti siten, että ideasta laaditaan mallin mukainen esittely, jolle otetaan palautetta. Esitystä korjataan saadun palautteen perusteella ja tehdään uusi esittely. Tarvittaessa tätä korjataan palautteen perusteella ja iterointia jatketaan, kunnes on saatu toteuttamiskelpoinen esitys.

NABC-malli on esitelty kirjassa Innovation: The Five Disciplines for Creating what Customers Want (Carlson Curtis Ray ja William W. Wilmont, Crown Business 2006).

Lähteet
Visage (albumi)

Visage on samannimisen yhtyeen Visage ensimmäinen studioalbumi vuodelta 1980. Sen tunnetuin kappale on ”Fade to Grey”, joka sijoittui Britannian singlelistan sijalle 8. sekä Ranskan ja Saksan listan ykköseksi. Albumi puolestaan sijoittui Britannian albumilistan sijalle 13. ja Saksan listan ykköseksi.

Kappaleet 
 Visage
 Blocks on Blocks
 The Dancer
 Tar
 Fade to Grey
 Malpaso Man
 Mind of a Toy
 Moon Over Moscow
 Visa-age
 The Steps

Lähteet 

Brittiläiset albumit
Vuoden 1980 esikoisalbumit
Lauri Joona

Lauri Joona (s. 7. joulukuuta 1996) on suomalainen ralliautoilija, joka voitti WRC3-luokan mestaruuden vuonna 2022. Joona vei mestaruuden Jan Černýn edestä Katalonian rallissa 2022.

Joona ajoi Junior WRC -debyyttinsä Ruotsin rallissa 2020.

Lähteet 

Suomalaiset ralliautoilijat
Vuonna 1996 syntyneet
Elävät henkilöt
Auri Kananen

Auri Kananen, somenimeltään Aurikatariina, on suomalainen tubettaja ja tiktokkaaja. Hän julkaisee some-tileihinsä videoita, joissa hän siivoaa katsojiensa sotkuisia koteja. Sotkuisten kotien omistajilla on usein erilaisia mielenterveyden häiriöitä tai he ovat syrjäytyneitä. Nämä ovat aiheuttaneet siivoamiseen tarvittavan motivaation puutteen.

Kananen haluaa videoillaan tuoda näkyviin viestiä nuorten syrjäytymisestä.

Yksityiselämä 
Kananen on kihloissa Sami Salmisen kanssa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Auri Kanasen YouTube-kanava
 Auri Kanasen TikTok-kanava
 https://nypost.com/2022/11/02/i-quit-my-job-to-clean-filthy-homes-for-free-its-heaven/

Suomalaiset tubettajat
Suomalaiset somevaikuttajat
Elävät henkilöt
Syntymävuosi puuttuu
Louise Chéruit

Louise Chéruit (1866 - 1955), tunnettu myös nimellä Madeleine Chéruit, oli ranskalainen muotisuunnittelija sekä ensimmäinen ranskalainen nainen joka omisti muotitalon. Hänen muotitalonsa sijaitsi Pariisin Place Vendômella ja käytti nimeä Chéruit. Liike oli toiminnassa vuodet 1906- 1935. Nykyään hänet muistetaan myös siitä, että hän oli mallina useissa Paul César Helleun maalauksissa. Chéruit'lla ja Helleulla oli suhde ennen muotitalon avaamista.

Viitteet 

 Ranskalaiset muotisuunnittelijat
 Vuonna 1866 syntyneet
 Vuonna 1955 kuolleet
Vapaamuurarit Ruotsissa

Ruotsin vapaamuurarit ovat olleet aktiivisia maassa 1700-luvulta alkaen, ja tämä on osaltaan myötävaikuttanut myös liikkeen leviämiseen Suomessa.

Ensimmäinen vapaamuurareiden järjestö perustettiin vuonna 1735, kun kreivi Axel Wrede Sparre perusti yksityisen loosin. Seuraavan kahden vuosikymmenen ajan Ruotsissa perustettiin lisää looseja ja vuonna 1760 perustettiin Ruotsin suurloosi, joka tunnustettiin kansalliseksi suurloosiksi 10 vuotta myöhemmin.

Ruotsalaiset vapaamuurarit perustivat vuonna 1756 oman loosin Suomen alueelle ja vuodesta 1762 lähtien loosin istuntoja alettiin pitää jo säännöllisesti Helsingissä. Kun Venäjän keisari Aleksanteri I kielsi kaiken vapaamuurariuteen liittyvän toiminnan vuonna 1822, osa suomalaisista liittyi ulkomaalaisiin looseihin esim. Ruotsissa. Ruotsin suurloosilla on edelleen looseja Suomessa.

Tullakseen vapaamuurariksi Ruotsissa henkilön tulee vähintään 24-vuotias mies, jolla on kaksi vapaamuuraria suosittelemassa hänen jäsenyyttään. Vapaamuurareilla on noin 15 500 jäsentä, mutta tähän lasketaan Suomessa olevat vapaamuurarit. Suomen suurloosin jäsenmäärä on 7400.

Kuninkaallinen Kaarle XIII:n ritarikunta on Ruotsissa jaettava vapaamuurareille tarkoitettu kunnianosoitus.

Ruotsin vapaamuurarit toimittaa jäsenlehteä nimeltä Frimuraren.

Lähteet 

Vapaamuurarius Ruotsissa
Ruotsula (Jämsä)

Ruotsula on kartano Jämsän keskustan kaakkoispuolella. Se muodostettiin 1600-luvulla. Kartano kuuluu valtakunnallisesti arvokkaisiin Suur-Jämsän empiretaloihin.

Historia 
Alkuaan Ruotsula lienee ollut kylä, jossa oli viisi taloa vuonna 1539. Ruotsulan kartano syntyi runsaat sata vuotta myöhemmin, kun Ruotsulan taloon yhdistettiin kolme taloa. Vuonna 1774 Ruotsulasta erotettiin Puttola eli Ala-Ruotsula. Nykyisin Ruotsulana tunnettu suurtila erotettiin 1784, sitä kutsuttiin Ylä-Ruotsulaksi. 1900-luvun alussa tilan mailla oli kuusi torppaa.

Ruotsulan päärakennus on empiretyylinen ja keskeissalityyppinen. Se valmistui todennäköisesti 1824; rakentajina toimivat perimätiedon mukaan pohjalaiset kirvesmiehet. Rakennus on vaakalaudoitettu ja sen päävärinä on vihreä. Koristeaiheet ovat valkoiset.

Lähteet 

Suomen kartanot
Jämsän rakennukset ja rakennelmat
Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Jens Otto Kragin II hallitus

Jens Otto Kragin II hallitus oli Tanskan hallitus 29.6.1964–2.2.1968. Se koostui pelkästään Sosiaalidemokraattisesta puolueesta.

Ministerit
Pääministeri
 Jens Otto Krag
Ulkoministeri
 Per Hækkerup (29.6.1964–28.11.1966)
 Jens Otto Krag (28.11.1966–1.10.1967)
 Hans Tabor (1.10.1967–2.2.1968)
Valtiovarainministeri
 Poul Hansen (29.6.1964–24.8.1965)
 Henry Grünbaum (24.8.1965–2.2.1968)
Talousministeri
 Poul Hansen (29.6.1964–8.10.1964)
 Henry Grünbaum (8.10.1964–24.8.1965)
 Ivar Nørgaard (24.8.1965–2.2.1968)
Sisäministeri
 Hans Hækkerup 
Julkisten töiden ministeri (liikenneministeri)
 Kai Lindberg (29.6.1964–28.11.1966)
 Svend Horn (28.11.1966–2.2.1968)
Kauppaministeri
 Lars P. Jensen (29.6.1964–21.9.1966)
 Tyge Dahlgaard (21.9.1966–1.10.1967)
 Ove Hansen (1.10.1967–2.2.1968)
Kalastusministeri
 H. Larsen-Bjerre (29.6.1964–8.10.1964)
 Jens Risgaard Knudsen (8.10.1964–2.2.1968)
Sosiaaliministeri
 Kaj Bundvad 
Grönlanti-ministeri
 Carl P. Jensen
Työministeri
 Erling Dinesen
Asuntoministeri
 Kaj Andersen
Puolustusministeri
 Victor Gram
Oikeusministeri
 K. Axel Nielsen
Maatalousministeri
 Christian Thomsen
Opetusministeri
 K. B. Andersen
Kirkkoministeri
 Bodil Koch (29.6.1964–28.11.1966)
 Orla Møller (28.11.1966–2.2.1968)
Kulttuuriministeri
 Hans Sølvhøj (29.6.1964–28.11.1966)
 Bodil Koch (28.11.1966–2.2.1968)
Perheministeri
 Camma Larsen-Ledet (28.11.1966–2.2.1968)
Salkuton ministeri (vastuualueena ulkopoliittiset kysymykset)
 Hans Sølvhøj (28.11.1966–1.10.1967)

Lähteet

Tanskan hallitukset
Gýtheion arkeologinen museo

Gýtheion arkeologinen museo tai Gýtheion arkeologinen kokoelma () on arkeologinen museo Gýtheion kaupungissa Anatolikí Mánin kunnassa Kreikassa. Se esittelee seudulta löydettyä antiikin aikaista esineistöä.

Kokoelma on syntynyt paikallisten ihmisten yksityiskokoelmista ja laitettu esille alun perin vuonna 1980. Se oli vuoteen 1996 saakka sijoitettuna Gýtheion uusklassista arkkitehtuuria edustavaan kunnantaloon ja siirrettiin myöhemmin samoin uuklassiseen tyttökouluun.

Kokoelmat 

Kokoelmaan kuuluu löytöjä Gýtheion paikalla sijainneesta antiikin Gytheionin kaupungista sekä seudun muista vapaiden lakonialaisten liittoon kuuluneista kaupungeista, kuten Lasista. Monet merkittävimmät löydöt ovat roomalaiselta kaudelta. Esineistöön lukeutuu muun muassa patsaita, votiivireliefejä, sarkofageja, hautaepigrammeja ja hallintoon liittyviä piirtokirjoituksia. Merkittävimpiä museoesineitä ovat muun muassa filosofi Epikuroksen rintakuva, joka on roomalaisaikainen kopio varhaisemmasta veistoksesta 300-luvulta eaa; Hermeenä esitetyn epistatēs hēgemōnin Eurykleen eli Gaius Julius Eurycleen patsas; vuodelle 15 jaa. ajoitettu piirtokirjoitus, joka käsittelee pyhää lakia ja mainitsee gytheionlaiset juhlat Kaisareia ja Eurykleia; naispatsas 300-luvulta jaa.; sekä keisarin, oletettavasti Konstantinus Suuren, Sol Invictuksena esittävän patsaan pää samalta vuosisadalta.

Lähteet 

Anatolikí Máni
Kreikan arkeologiset museot
Valkeinen (Rautalampi, Myhinjärven valuma-alue)

Valkeinen on pieni, syvä ja rantaviivaltaan polveileva metsäjärvi Rautalammin eteläosassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 26,9 hehtaaria. Etäisyys Kuopiosta on 65 kilometriä lounaaseen.

Maantiede 
Valkeinen koostuu eteläisestä ja pohjoisesta altaasta, joita yhdistää noin 300 metriä pitkä salmi. Saaria ei ole. Järven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on noin 1,4 kilometriä. Järven pohjoisin kolkka muodostuu kahdesta kapeasta lahdesta. Valkeisessa on useita vähintään kymmenen metriä syviä alueita. Syvin piste, 40 metriä, sijaitsee eteläisen järvenosan keskellä.

Valkeisen länsirannalta kohoaa Valkeismäki, jonka huippu on yli 40 metriä järvenpintaa ylempänä. Valkeisen itärannalta alkaa koilliseen virtaava laskuoja. Valkeisen lähijärvet Pieni-Kahleinen ja Kelppananlampi ovat pieniä ja melko syviä ja korkeustasoltaan Valkeista alempana.

Valkeinen (14.718.1.105) kuuluu Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä (14). Toinen jakovaihe on Konneveden alue (14.71) ja ensimmäinen on Rautalamminreitin valuma-alue (14.7). Myhinjärven valuma-alueella on 95 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Ahveninen, Vihtanen ja Myhinjärvi.

Noin kuusi kilometriä Valkeiselta luoteeseen sijaitsee myös syvä metsäjärvi, jonka nimi on Valkeinen (14.711.1.066). Rautalammin kolmas Valkeinen (14.717.1.005) sijaitsee noin 22 kilometriä Myhinjärven valuma-alueen Valkeiselta pohjoiseen Sääksjärven kyljessä.

Lähteet  

Rautalammin järvet
Konneveden alue
Navis Fennica

Navis Fennica, Suomen merenkulun historia 1–4 on WSOY:n 1990-luvun puolivälissä julkaisema neliosainen, suomenkielinen tietokirjasarja merenkulun historiasta Suomessa. Teoksessa on kaikkiaan 1 501 sivua, ja sen sisältö jakaantuu kymmeniin eri kirjoittajien laatimiin artikkeleihin.

Teossarjan ensimmäinen osa ”Puuruuhista syvänmeren purjelaivoihin” keskittyy suomalaisen merenkulun ja vesiliikenteen varhaisvaiheisiin, toinen osa ”Höyryveneistä uiviin loistohotelleihin” konevoimalla liikkuviin aluksiin. Kolmas osa on nimeltään ”Telakat, satamat ja valtion alukset” ja neljäs osa, ”Meren aalloilla ja sisävesillä”, kertoo artikkeleissaan muun muassa merenkulkualan ammateista, koulutuksesta ja järjestöistä sekä veneilystä ja laivaharrastuksesta.

Helsingin Sanomissa Olli Hakkarainen kirjoitti päätösosan valmistuttua, että sarjan voi varauksetta sanoa etsivän vertaistaan jopa kansainvälisesti: ”Sarjan suunnittelija ja toimittaja Erkki Riimala on osannut koota taitavan miehistön kuljettaman Navis Fennican perille asti: neljän osan kirjoittajat ovat kaikki asiansa osaavaa väkeä.”

Meriliitto palkitsi Erkki Riimalan kirjasarjasta vuonna 1996 Merenkulun Maineteko -palkinnolla.

Lähteet

Vuoden 1993 kirjat
Vuoden 1994 kirjat
Vuoden 1995 kirjat
Merenkulku
Suomalaiset historian tietokirjat
Kirjasarjat
Lari Laasjärvi

Lari Laasjärvi (s. 9. toukokuuta 1976) on suomalainen valokuvataiteilija, joka on tuottanut materiaalia muun muassa suomalaiseen kirjallisuuteen sekä julkaisuihin. Laasjärven valokuvat ovat pääosin luonto- ja maisemakuvia, jotka ovat tunnistettavissa vahvoista väreistä ja persoonallisen synkästä toteutuksesta.

Laasjärven inspiraationa ovat toimineet lähinnä itäisen Suomen ja Kainuun luonto ja eläinlajit, kuten maakotka ja harmaakarhu. Laasjärvi on myös toteuttanut matkailuun ja seikkailuun (adventure & outdoor) liittyvää materiaalia.

Suomalaiset kuvataiteilijat
Vuonna 1976 syntyneet
Elävät henkilöt
Arctic Rally 2021

Arctic Rally 2021 oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 2021. Kilpailu oli tuona vuonna toinen Suomessa järjestettävä MM-tason rallikilpailu, joka sai MM-arvon koska Ruotsin ralli peruuntui.

Yleiskilpailun WRC-luokassa voitti Ott Tänak.

Tulokset

Lähteet

Aiheesta muualla 
 eWRC-sivustolla 

MM-rallikausi 2021
Juho Kalliolahti

Juho Kalliolahti on suomalainen basisti, joka on tunnettu erityisesti Litku Klemetin yhtyeestä (aiemmin Litku Klemetti & Tuntematon numero). Muita yhtyeitä, joissa Kalliolahti on soittanut, ovat olleet mm. Jesufåglar, Sateenkaarina ja Zorse, sekä Mäsä, jossa Kalliolahti soittaa kitaraa. Kalliolahti on toiminut myös äänittäjänä Klemetin levyillä. Kalliolahden taiteilijanimiä ovat olleet mm. Baba-R, Niiskuneiti, Cher ja Douglas. Hänet erotettiin Klemetin yhtyeestä vuonna 2021 Punkstoon yhteydessä ilmi tulleiden asioiden vuoksi.

Lähteet 

Suomalaiset basistit
Sinilumme

Sinilumme (Nymphaea caerulea, syn. Nymphaea nouchali var. caerulea) on lumpeiden (Nymphaea) sukuun kuuluva vesikasvi. Englanniksi sinilumpeesta käytetään nimeä blue lotus, mutta sinilummetta ei tule sekoittaa varsinaisiin lootuksiin (Nelumbo).

Sinilumpeen kukat ovat ulkonäöltään tähtimäisiä ja halkaisijaltaan 10–15 cm. Kukkien terälehdet ovat ylöspäin siirottavia, teräväkärkisiä ja väriltään vaaleansinisiä. Sinilumme kukkii tavallisesti heinäkuusta kesän lopulle. Sinilumpeen lehdet kasvavat suoraan juurakosta ja niissä on pitkät lehtiruodit.

Sinilumme on alun perin kotoisin Pohjois- ja Keski-Afrikasta. Se on ollut aiemmin yleinen Niilin suistoalueella, mutta on nykyisin siellä uhanalainen ja lähes kadonnut sieltä. Sinilummetta kasvatetaan kuitenkin koristekasvina.

Koristekasvina sinilumme kasvaa parhaiten seisovassa vedessä täydessä auringon valossa tai puolivarjossa. Laji kukkii yleensä parhaiten täydessä auringon valossa, mutta yleensä se kukkii hyvin puolivarjossakin. Kasvit tarvitsevat tuulensuojaa. Koska sinilumme on alkujaan trooppinen kasvi, tulee sitä pitää viileämmän ilmaston alueilla talvikauden ajan joko sisätiloissa, akvaariossa tai kasvihuoneessa. Kasvi tarvitsee vähintään noin +20°C lämmintä vettä ja päivittäin 14 tuntia valoa. Kasvin voi säilyttää talvikauden yli myös pelkkänä juurakkona kosteassa hiekassa tai turpeessa pimeässä paikassa +10°C – +15°C lämpötilassa ja istuttaa sitten taas keväällä, kun vesi on lämmennyt +20°C:een.

Muinaisessa Egyptissä sinilummetta on pidetty luomisen ja uudelleen syntymisen symbolina. Muinaiset egyptiläiset uskoivat, että maailma oli aluksi veden ja pimeyden valtaama, mutta sitten vedestä nousi sinilumme, jonka kukka avautui ja toi maailmaan valon lopettaen pimeyden. Sinilumpeen kukan keskeltä tulivat auringon jumalat Atum ja Ra, minkä myötä sinilumpeesta tuli elämän synnyn vertauskuva.

Sinilumpeen kukat ovat olleet läpi historian yleinen aihe egyptiläisessä taiteessa ja arkkitehtuurissa. Myös Tutankhamonin ruumis oli peitelty sinilumpeen terälehdillä, kun hänen hautansa avattiin vuonna 1922. Sinilumpeen kukissa on myös viettelevä tuoksu, ja kasvista on valmistettu erilaisia parfyymeja ja öljyjä. Sinilummetta on myös käytetty stimulanttina, seksuaalisen halukkuuden lisääjänä sekä lääkkeenä erilaisiin perussairauksiin. Sinilumpeesta valmistetun yrttiteen on sanottu vaikuttavan rauhoittavasti.

Lähteet 
 Missouri Botanical Garden: Nymphaea caerulea

Aiheesta muualla 
 Laji.fi: Sinilumme (Nymphaea caerulea)
 JSTOR Global Plants: Nymphaea caerulea 
 Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Nymphaea caerulea 
 Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Nymphaea caerulea 

Lumpeet
Lääkekasvit
Abu Dhabin Grand Prix 2022

Abu Dhabin Grand Prix 2022 (virallisesti Formula 1 Etihad Airways Abu Dhabi Grand Prix 2022) on Formula 1 -kauden  22. ja viimeinen osakilpailu, joka ajetaan 20. marraskuuta Yas Marinan moottoriradalla Abu Dhabissa.

Viikonlopun aikataulu ja sää

Lähteet 

Abu Dhabin Grand Prix
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2022
Arkeeiset muodostumat

Arkeeiset muodostumat ovat arkeeisen aionin aikana noin 4000-2500 miljoonaa vuotta sitten muodostuneita kallioperän osia. Tälläisiä ovat esimerkiksi Pohjois-Suomen 3100-2700 miljoonaa vuotta vanhat liuskealueet, jotka sisältävät felssistä gneissiä ja vihreäkivimuodostumia. Arkeeisista muodostumista on esimerkki myös Lapin Lappoonia-superryhmä, josta lötyy vulkaniittisia ja sedimenttisiä kivimuodostumia.

Lähteet 

Geologia
Fennosarmatian kratoni

Fennosarmatian kratoni on laaja Pohjois- ja Itä-Euroopan alueella sijaitseva ikivanhaan peruskallioon perustuva kratoni. Se ulottuu Skandinavian pohjoisosasta Mustanmeren ja Kaspianmeren alueelle. Se on muodostunut prekambrisena kautena. Tämä prekambriselta kaudelta peräisin oleva kallioperä on näkyvissä vain Fennosskandiassa ja Ukrainassa. Muualla tämä prekambrinen kallioperä on myöhemmin syntyneiden sedimenttikerrosten peitossa.

Katso myös 
 Baltian kilpi

Lähteet 

Geologia
Euroopan maantiede
Péter Pázmány

Péter Pázmány (4. lokakuuta 1570 Nagyvárad, Transilvanian ruhtinaskunta – 19. maaliskuuta 1637 Pozsony, Unkarin kuningaskunta) oli unkarilainen kardinaali ja valtiomies. Pázmány oli Unkarin vastauskonpuhdistuksen johtaja ja teoksillaan Unkarin kirjakielen merkittävä kehittäjä.

Elämä
Pázmány oli aatelissyntyinen. Hänen vanhempansa olivat kalvinisteja, mutta katolisen äitipuolensa vaikutuksesta Pázmány suuntautui katolisuuteen. Suoritettuaan perusopintonsa Nagyváradissa hän meni Kolozsvárin jesuiittakouluun. 13-vuotiaana hänestä tuli katolinen, ja vuonna 1587 hän liittyi jesuiittojen sääntökuntaan. Hän lähti Roomaan suorittamaan korkeampia teologian opintoja ja opiskeli neljä vuotta Roberto Bellarminon johdolla. Sitten hän opetti filosofiaa ja teologiaa Grazissa ja palasi vuonna 1601 Unkariin. Hänestä tuli peräkkäin Turócin provasti, Nyitran piispa, vuonna 1616 Esztergomin arkkipiispa ja lopulta koko Unkarin priimas. Vuonna 1608 hän herätti huomiota tuomitsemalla valtiopäivillä Wienin rauhan 8. kohdan, joka kielsi jesuiittoja hankkimasta maaomaisuutta Unkarissa. Hän sai paavi Urbanus VIII:lta kardinaalin viran vuonna 1629.  

Unkarin kirkon pääpastorina Pázmány käytti kaikkia mahdollisia keinoja estääkseen ja heikentääkseen protestantismia. Erityisen merkittävä on hänen vuonna 1613 ilmestynyt syvällinen ja metodinen teoksensa Igazságra vezérlő Kalauz ("Totuuden opas"), jossa hän argumentoi katolisuuden puolesta, ja varmisti siten protestantismin älyllisen tappion Unkarissa. Kirjoituksillaan, saarnoillaan, ja erityisesti henkilökohtaisilla tapaamisillaan hän käännytti noin kolmekymmentä aatelissukua (esim. Zrínyi, Wesselényi, Nádasdy, Rákóczi jne.). Arkkipiispana Pázmány pani täytäntöön Trenton konsiilin päätökset. Vuonna 1619 hän perusti Nagyszombatiin teologian kandidaatteja varten seminaarin (nykyään Péter Pázmányn katolinen yliopisto Budapestissa), ja vuonna 1623 hän loi Wieniin unkarilaisen seminaarin. Vuonna 1635 hän lahjoitti suuren summan Unkarin yliopiston perustamiseen (nykyään Loránd Eötvösin yliopisto Budapestissa). Hän rakennutti myös jesuiittakouluja Pozsonyhin sekä fransiskaaniluostareita Érsekújváriin ja Körmöczbányaan.   

Politiikassa hänellä oli myös merkittävä rooli. Pázmány ajatteli, että katolisen unkarilaisen kuninkaan myötä maa olisi suojattu turkkilaisilta.  Hänen ansiostaan vuoden 1618 valtiopäivät valitsivat jyrkän katolisen arkkiherttua Ferdinandin lapsettoman Matias II:n seuraajaksi. Hän myös esti toistuvasti kalvinistisen Transilvanian ruhtinaan Gábor Bethlenin sotilaalliset pyrkimykset ja esti vaikutusvallallaan Transilvanian György I Rákóczia liittoutumasta turkkilaisten kanssa.

Lähteet

unkarilaiset piispat
unkarilaiset kardinaalit
Jesuiitat
Vuonna 1570 syntyneet
Vuonna 1637 kuolleet
Siipikotilot

Siipikotilot (Strombidae) on kotiloihin kuuluva nilviäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.

Taksonomia ja anatomia  
Siipikotilot jaetaan 32 sukuun ja lajeja on noin 72. Heimon lajit voivat kasvaa suurimmillaan noin 40 cm pitkiksi, ja naaraat ovat usein koiraita kookkaampia. Siipikotiloiden kuori on suuri, paksu ja muodoltaan kierteinen. Tyypillinen piire on kuoren hyvin leveä reuna, jossa voi olla piikkejä. Kuoressa on sirppinmuotoinen sulkulevy. Siipikotiloiden jalka on kapea. Silmät sijaitsevat pitkien varsien päissä.

Levinneisyys ja elintavat
Siipikotiloita tavataan maailmanlaajuisesti lämpimistä meristä. Ne elävät matalissa hiekka- tai mutapohjaisissa vesissä. Heimon lajien ravintoa ovat levät ja eloperäinen materiaali.

Lähteet 

Kotilot
Vainaja (muusikko)

Vainaja on suomalainen Black metal  rumpali. Hän soittaa yhtyeessä Horna ja on myös soittanut vuosina 2009-2016 yhtyeessä Sargeist
Mikael Ropo

Mikael Ropo (s. 28. helmikuuta 1993) on porilainen poliitikko. Mikael Ropo on toiminut Porin kaupunginvaltuuston jäsenenä vuodesta 2012 alkaen. Vuoden 2021 kuntavaalien jälkeen hänet valittiin teknisen lautakunnan puheenjohtajaksi. Maakunnallisissa luottamustehtävissä hän toimii nykyisin Satakunnan maakuntavaltuuston jäsenenä. Sotilasarvoltaan Ropo on reservin vänrikki. Varusmiespalvelusaikana hän toimi Reserviupseerikoulun oppilaskunnan pääsihteerinä.

Vaalit 
Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Ropo sai 125 ääntä, eikä tullut valituksi

Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Ropo sai 803 ääntä, eikä tullut valituksi

Vuoden 2017 kunnallisvaaleissa Ropo sai 249 ääntä ja tuli Porin kaupunginvaltuustoon

Vuoden 2019 eurovaaleissa Ropo sai 5898 ääntä, eikä tullut valituksi

Vuoden 2021 kuntavaaleissa Ropo sai 596 ääntä ja tuli valituksi Porin kaupunginvaltuustoon

Lähteet 

 https://mikaelropo.com/
 https://www.satakunnankansa.fi/satakunta/art-2000008411145.html
 https://www.pohjanmaankokoomus.fi/ehdokas/mikael-ropo/
 https://yle.fi/uutiset/3-12618929
 https://yle.fi/uutiset/3-12013540?fbclid=IwAR3dXgE6JYS0Ffnq6ComM0hLzKbGv3c1Lt9WK9LFjSFcRzm11JVSqtshJww
 https://vaalit.yle.fi/kv2021/fi/regions/4/municipalities/609/candidates/312
 https://www.vaalikone.fi/eduskunta2015/tulos/0-04/ehdokas/99
 https://ls24.fi/uutiset/mikael-ropo-nuorisovaaleissa-satakunnan-aaniharavana
 https://satakunta.fi/wp-content/uploads/2021/10/Maakuntavaltuuston-kokoonpano-kunnittain-2021-2025.pdf

Elävät henkilöt
Vuonna 1993 syntyneet
Andreas Hougaard Boesen

Andreas Hougaard Boesen on tanskalainen suunnistaja. Tartton MM-kilpailuissa 2017 Hougaard Boesen oli mukana Tanskan MM-hopeaa saavuttaneessa sprinttiviestijoukkueeseen. Henkilökohtaisilla matkoilla hänen paras saavutuksensa on sprintin 24. sija Invernessin MM-kilpailuista 2015. EM-kilpailuissa hänen paras saavutuksensa on sprintin 29. sija Jesenikin EM-kilpailuista 2016. Suunnistuksen maailmancupin osakilpailussa hänen paras sijoituksensa on kahdeksas sija Tasmaniassa kilpailussa sprintissä vuonna 2015. Juniorien MM-kilpailussa Hougaard Boesen saavutti yhden MM-pronssin viestissä Tanskassa vuonna 2010.

Lähteet 

Tanskalaiset suunnistajat
Syntymävuosi puuttuu
Elävät henkilöt
Perintökieli

Perintökieli on kieli, joka yksilön suvun historian kautta on hänelle merkittävä kieli, joka vaikuttaa kielelliseen identiteettiin.

Perintökieli voi täten olla sekä maahanmuutajan tai tämän jälkeläisen kieli että vähemmistökielen puhujan tai tämän jälkeläisen kieli.

Lähteet

Kielenoppiminen
Kulttuuriperintö
Secret mission

Secret mission on ruotsalaisen Secret Servicen kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2022. Albumi julkaistiin vain digitaalisena ja streamauspalveluissa yhtyeen jäsenen omalla levymerkillä Tim Norell Musikproduktion AB.

Kappaleet 

 Secret mission
 How can I get over you
 You stole my heart (feat. Clara-Corina)
 Jane
 Mama tell me why (feat. Mikael Erlandsson)
 Café for Amur
 Lit de parade
 Little Zhora
 Go on
 In memoriam (To Björn)

Lähteet

Ruotsalaiset popalbumit
Vuoden 2022 albumit
Felipe Drugovich

Felipe Drugovich Roncato (s. 23. toukokuuta 2000 Maringá, Paraná, Brasilia) on brasilialainen rata-autoilija.

Formula 1 -tulokset

Lähteet 

Brasilialaiset autourheilijat
Vuonna 2000 syntyneet
Elävät henkilöt
Nokas AS

Nokas Verdihåndtering AS on norja yritys, joka tarjoaa arvonhallintapalveluja ja automatisoituja käteisratkaisuja pankeille, yritysasiakkaille ja julkiselle sektorille.

Tausta
Nokas Verdihåndtering AS:n historia Nokas AS:ssä on toiminut nimellä demerged to Nokas Verdihåndtering ja Avarn Security vuonna 2020.

Nokas AS oli norjalainen turvallisuusalan yritys, joka perustettiin vuonna 1987 nimellä Vakt Service AS, jonka nimi oli Norsk Kontantservice AS (NOKAS), joka ostettiin vuonna 2007. Nokas AS muutti nimensä Avarn Securityksi 15. kesäkuuta 2020 alkaen

Lähteet 

Norjalaiset yritykset
Vartiointiliikkeet
Niiki Juttula

Niiki Juttula (s. 2007) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Oulun naisfutista, sekä Suomen u16 maajoukkuetta. Kasvattaja seurana on toiminut Suomussalmen Palloseura.

Elävät henkilöt
Vuonna 2007 syntyneet
Suomalaiset jalkapalloilijat
Honkajärvi

Honkajärvi voi tarkoittaa seuraavia:

 Honkajärvi, järvi Hyrynsalmella lähellä Riikinpaloa ja Hämeenkorpea
 Honkajärvi, järvi Hyrynsalmella lähellä Männikköä ja Rantalaa
 Honkajärvi, järvi Kemijärvellä 
 Honkajärvi, järvi Kuopiossa lähellä Koivulaa
 Honkajärvi, järvi Kuopiossa lähellä Honkajärven kylää
 Honkajärvi, järvi Merikarvialla
 Honkajärvi, järvi Paltamossa
 Honkajärvi, järvi Pudasjärvellä
 Honkajärvi, järvi Puolangalla lähellä Honkarannansuota
 Honkajärvi, järvi Puolangalla lähellä Saarikangasta
 Honkajärvi, järvi Puumalassa
 Honkajärvi, järvi Rautavaaralla
 Honkajärvi, järvi Sotkamossa
 Honkajärvi, järvi Torniossa
 Honkajärvi, järvi Tuusniemellä
 Honkajärvi, järvi Vieremällä lähellä Kiviniemeä
 Honkajärvi, järvi Vieremällä lähellä Säisää
 Honkajärvi, järvi Suomussalmella
 Honkajärvi, järvi Ylöjärvellä lähellä Pyydysmäkeä.

Lähteet
Marta García

Marta García López (s. 9. elokuuta 2000 Denia, Espanja) on espanjalainen autourheilija.

Ura 

García aloitti uransa Karting-luokista ja voitti vuonna 2015 CIK-FIA Karting Academy Trophyn ja Trofeo Industrie KFJ -luokkien mestaruudet.

Vuonna 2016 García siirtyi formulaluokkiin ja ajoi Espanjan Formula 4 -sarjaa. Vuonna 2017 García jatkoi Espanjan F4 -sarjassa ja sijoittui sarjassa yhdeksänneksi. Samana vuonna hän ajoi kolme kilpailua SMP Formula 4 -sarjassa ja keräsi kahdeksan pistettä. 

Vuodesta 2019 García on kilpaillut naispuolisille kuljettajille suunnattua W Series -sarjaa. Parhaimmillaan sarjan tulokasvuodella Garcia sijoittui neljänneksi voittaen yhden kilpailun.

Lähteet 

Marta García Driver Databasessa

Espanjalaiset autourheilijat
Vuonna 2000 syntyneet
Elävät henkilöt
Nicolaus Ryting

Nicolaus Ryting (k. 1472) oli Kaarle Knuutinpojan kansleri. Hän suoritti ulkomailla lainopin tohtorin arvon. 

Rytingin sanotaan olleen Tukholman fransiskaaniveljesten esimiehenä, mutta hänen ei uskota kuuluneen munkkikuntaan, koska hänen tiedetään olleen naimisissa. Kun Kaarle Knuutinpojasta tuli kuningas, Ryting oli tämän kansleri ja sen tutkijakunnan ja tuomioistuimen jäsen, joka 1454 peruutti kruunulle aateliston ja kirkon tiloja. Hän menetti kanslerinvirkansa, kun Kaarle karkotettiin. Häntä ei kuitenkaan vainottu ennen kuin vasta 1463 Tukholmassa, kun hänet useiden muiden ruotsalaisten kanssa vangittiin ja hän joutui kidutuksen kohteeksi epäiltynä salahankkeista Kaarlen hyväksi. Kun Kaarle palasi valtaan, Rytingistä tuli jälleen kansleri. Hän oli 1469 lähettiläänä Lyypekissä.

Turun linnanisäntänä oli 1535–1547 Thomas Jönsson Ryting, joka omisti Gesterbyn kartanon Kemiön pitäjässä. Heidän sukulaisuudestaan ei ole tietoa.

Lähteet

Ruotsalaiset virkamiehet
Syntymävuosi tuntematon
Vuonna 1472 kuolleet
Paattisten Pamaus

Paattisten Pamaus on paattislainen urheiluseura, jolla on ollut pitkään toimintaa jalkapallossa ja yleisurheilussa. Kaudesta 2022-2023 alkaen seuralla on myös futsaljoukkue. Jalkapallossa seuralla on kaudella 2022 kaksi joukkuetta: Kutosta pelaava miesten edustusjoukkue sekä yli 50-vuotiaden miesten 7v7 -sarjan joukkue. Futsalissa on yksi joukkue, joka pelaa kaudella 2022-2023 P15 Kakkosta. Kesäisin seura järjestää lasten yleisurheilukoulua.

Nykyinen edustusjoukkue 
Päivitetty 18. marraskuuta 2022.

Nykyinen M50-joukkue 
Päivitetty 18. marraskuuta 2022.

Entisiä pelaajia 
 Ilkka Alanen (2016-2021)
 Mikko Haapasaari
 Nikolai Hassel
 Konsta Himberg
 Jaakko Huhtala
 Joonas Konttila
 Aleksi Koskinen (2000-2019)
 Jan Kurppa
 Markus Lunden
 Marko Marttila
 Jere Mattila
 Ilari Ojaranta (2017-2022)
 Jukka Peippo
 Nikke Pirinen
 Joonas Romppanen
 Jassu Roos
 Matti Salminen (2003-2021)
 Lauri Simola
 Mikael Söderholm (2022)
 Heikki Tanskanen (2009-2018)
 Jani Tuokko
 Juho Tähtikari
 Juho Vanhatalo
 Mika Åback (2004-2021)

Suomalaiset jalkapalloseurat
Paattinen
Micah Parsons

Micah Aaron Parsons (s. 26. toukokuuta 1999 Harrisburg, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Parsons edustaa NFL-joukkue Dallas Cowboysia. Cowboys varasi puolustuksessa tukimiehenä pelaavan Parsonsin ensimmäisellä kierroksella 12. varausvuorolla vuoden 2021 varaustilaisuudessa. Kesäkuussa 2021 Parsons teki Cowboysin kanssa neljävuotisen ja 17 miljoonan dollarin arvoisen tulokkassopimuksen. Tulokaskaudellaan 2021 Parsons valittiin ensimmäiseen All pro-joukkueeseen, Pro Bowl-otteluun ja NFL:n vuoden tulokaspuolustajakaksi. Hänet on valittu kahdesti NFC-konferenssin viikon puolustajaksi. Parsons on pelannut 25 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on 127 taklausta, 21 pelinrakentajan säkitystä, viisi aiheutettua rähmäystä ja yksi touchdown. Parsons on pelannut yhden NFL:n pudottuspeliottelun. Tässä ottelussa hänellä on yhdeksän taklausta. Tilastot päivitetty kauden 2022 kymmenennen peliviikon jälkeen.

Lähteet 

Yhdysvaltalaiset amerikkalaisen jalkapallon pelaajat
Vuonna 1999 syntyneet
Elävät henkilöt
Kie Vähäkangas

Kie Kasper Vähäkangas (s. 14. elokuuta 2003) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhoa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Vähäkangas osaa pelata myös laidassa.

Ura 
Vähäkangas on Kiekko-Vantaan kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Jokereihin. Hän voitti kauden 2018–2019 päätteeksi C-nuorten SM-hopeaa. Kaudeksi 2021–2022 Vähäkangas siirtyi Helsingin IFK:n U20-joukkueeseen.

Kaudeksi 2022–2023 Vähäkangas siirtyi Hämeenlinnan Pallokerhon U20-joukkueeseen. Hän debytoi kauden aikana myös seuran SM-liigajoukkueessa. Vähäkangas teki liigadebyyttinsä 18. marraskuuta 2022 Turun Palloseuraa vastaan. Hänet HPK:n nelosketjun oikeaan laitaan Artturi Toivolan ja Eskil Woldin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 3.11 minuuttia.

Muuta 
Vähäkankaan pikkuveli Renni on pelannut myös jääkiekkoa.

Tilastot

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset jääkiekkoilijat
Hämeenlinnan Pallokerhon pelaajat
Vuonna 2003 syntyneet
Elävät henkilöt
ARKive

ARKive oli uhanalaisten lajien suojelun edistämiseen pyrkivä hanke, joka pyrki tuomaan esiin uhanalaisia lajeja kuvien kautta. Luontokuvien kautta pyrittiin herättämään ihmisten ympäristötietoisuutta ja tuntemusta uhanalaisista lajeista. ARKiven mukana oli jopa 3500 kuvaajaa, jotka olivat maailman suosituimpia valokuvaajia ja elokuvan tekijöitä. Näistä kuvaajista monet olivat aikaisemmin olleet mukana tekemassä muun muassa luonto-ohjelmia ja olleet osallisina esimerkiksi kansainvälisissä luonnonsuojelujärjestöissä. ARKivella oli tukenaan muun muassa BirdLife International, Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto, UNEP-WCMC ja WWF. ARKive oli tekemisissä myös Wildscreen-ohjelman tekijöiden kanssa. ARKive toimi vuodesta 2003 vuoteen 2019, jolloin se joutui talousongelmien takia lopettamaan toimintansa.

Lähteet 

Luonnonsuojelu
Hanna Aronsson Elfman

Hanna Aronsson Elfman (s. 29. joulukuuta 2002) on ruotsalainen alppihiihtäjä. Hän on voittanut suurpujottelussa nuorten maailmanmestaruuden ja sijoittunut maailmancupin osakilpailuissa parhaimmillaan pujottelussa yhdeksänneksi.

Aronsson Elfman sijoittui nuorten talviolympialaisissa 2020 pujottelussa ja supersuurpujottelussa viidenneksi, suurpujottelussa seitsemänneksi sekä joukkuekilpailussa kahdeksanneksi. Nuorten MM-kilpailuissa vuonna 2020 hän sijoittui suurpujottelussa neljänneksi, alppiyhdistetyssä viidenneksi ja supersuurpujottelussa 11:nneksi. Seuraavana vuonna hän voitti nuorten maailmanmestaruuden suurpujottelussa ja sijoittui supersuurpujottelussa neljänneksi kolmen itävaltalaisen takana.

Aronsson Elfman sijoittui Pekingin olympialaisissa 2022 joukkuekilpailussa 13:nneksi ja keskeytti suurpujottelun toisella kierroksella.

Aronsson Elfman kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran helmikuussa 2020. Hän sijoittui maailmancupin pisteille eli kolmenkymmenen parhaan joukkoon ensimmäisen kerran Söldenin suurpujottelussa lokakuussa 2021, jolloin hän sijoittui 26:nneksi. Kuukausi myöhemmin hän sijoittui Killingtonin pujottelussa 15:nneksi. Kymmenen parhaan joukossa hän oli ensimmäisen kerran Levin pujottelussa marraskuussa 2022 sijoittuessaan yhdeksänneksi.

Lähteet 

Ruotsalaiset alppihiihtäjät
Vuonna 2002 syntyneet
Elävät henkilöt
Tuukka Tammi

Tuukka Tammi on suomalainen sosiologi. Hän toimii Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ohjelmajohtajana sekä Yhteiskuntapolitiikka-lehden päätoimittajana. Tutkijana hänen erityisalansa on päihde- ja addiktiotutkimus. Vuosina 2018-2020 Tammi toimi Suomen tiedetoimittajain liitto ry:n puheenjohtajana. Tammi on sekä Helsingin yliopiston että Tampereen yliopiston dosentti.

Tammi on julkaissut kymmeniä tieteellisiä artikkeleita sekä kirjoittanut ja toimittanut useita yhteiskuntatieteellisiä kirjoja, kuten Viheliäs tiede – ja muita vaikeita uutisia (yhdessä Mari Heikkilän kanssa; Vastapaino 2020), Maito tappaa ja muita outoja tiedeuutisia (yhdessä Ulla Järven kanssa; Vastapaino 2016), Addiktioyhteiskunta – riippuvuus aikamme ilmiönä (yhdessä Pauliina Raennon kanssa; Gaudeamus, 2013) ja Irti päihdeongelmista (yhdessä Mauri Aallon ja Anja Koski-Jänneksen kanssa; Edita Publishing Oy, 2009). 

Tuukka Tammi harrastaa koripalloa. Hänen tiedetään myös olevan kohtalainen basisti.

Lähteet
Tohmajärven kunnallistalo

Tohmajärven kunnallistalo on Tohmajärven kuntakeskuksessa. Se on siirretty paikalleen 1920-luvulla Kaurilan kylästä. Sitä on sittemmin laajennettu ja muutettu useita kertoja.

Kunnallistalon alla on luola, joka on syntynyt jääkauden loppuvaiheessa noin 11 000 vuotta sitten. Sitä on tutkinut ensimmäisen kerran 1930-luvulla arkeologi Jouko Voionmaa, joka arvioi silloin onkalon luonnon tekemäksi. Luola on noin 8 metriä pitkä ja 1,5 m korkea.<ref name=":luola">

Lähteet 

Tohmajärven rakennukset ja rakennelmat
Terveystaloustieteen Seura

Terveystaloustieteen seura on vuonna 1992 perustettu terveystaloustieteellistä tutkimusta ja koulutusta edistävä yhdistys. Yhdistys järjestää vuosittain terveystaloustieteen päivät. Terveystaloustieteen seura on aktiivisesti osallistunut pohjoismaisten terveystaloustieteilijöiden yhteistyöhön. Seura on järjestänyt pohjoismaisten terveystaloustieteilijöiden kokouksen Suomessa viisi kertaa, vuosina 1992 ja 2012 Kuopiossa ja vuosina 1997, 2002 ja 2017 Helsingissä Seuran puheenjohtaja on Ismo Linnosmaa.

Historia 
Terveystaloustieteen synty ajoitetaan usein Kenneth Arrown vuonna 1963 julkaisemaan artikkeliin terveydenhuollon erityispiirteistä. Suomessa terveystaloustieteellistä tutkimusta tehtiin aktiivisesti 1970-luvun alusta lähtien, ja vuonna 1975 julkaistiin terveystaloustieteen erikoisnumero Kansantaloudellisessa aikakauskirjassa. Tämän jälkeen aloitettiin terveystaloustieteen koulutus.

Lähteet 

Suomalaiset terveystieteelliset järjestöt
Terveystaloustiede