OP Yrityspankki

Finanssipalvelukonserni OP Yrityspankki Oyj (aiemmin muun muassa Osuuspankkien Keskuspankki Oyj, OKO Pankki Oyj ja Pohjola Pankki Oyj) on OP Ryhmän keskusyhteisön OP Osuuskunnan merkittävin tytäryhtiö.

OP Yrityspankin asiakkaita ovat Suomessa suuret yritykset. OP Ryhmässä se vastaa Baltian liiketoiminnasta toimien suurten yritysten pankkina sekä harjoittaen rahoitusyhtiöliiketoimintaa Virossa, Latviassa ja Liettuassa. Tämän ohella OP Yrityspankki tarjoaa muun muassa rahoituspalveluita kansainvälistymisessä. OP Yrityspankki toimii myös OP ryhmän keskuspankkina.

Suomalaiset suuryritykset valitsivat OP Yrityspankin Suomen parhaaksi yrityspankiksi Prosperan Corporate Banking 2020 Finland -tutkimuksessa. Katja Keitaanniemi on toiminut OP Yrityspankin toimitusjohtajana vuodesta 2018 lähtien.

Liiketoiminta 
OP Yrityspankki -konsernin liiketoimintasegmentit ovat Yrityspankki ja Vakuutus. Yrityspankki-segmentti tarjoaa yritys- ja yhteisöasiakkaille rahoitus- ja likviditeetin hallintapalveluja sekä ulkomaankaupan rahoituspalveluja. Palvelutarjontaan kuuluvat myös velkaemissioiden järjestäminen, corporate finance -palvelut, custody-, osake-, valuutta-, rahamarkkina-, johdannais- ja rahoitusyhtiötuotteet sekä sijoitustutkimus. Virossa, Latviassa ja Liettuassa OP Yrityspankilla on sivukonttorit ja rahoitusyhtiötuotteita tarjoavat tytäryhtiöt.

OP Vakuutus muodostuu vahinkovakuutuksesta sekä terveys- ja hyvinvointiliiketoiminnasta. Vahinkovakuutuksen tuotteisiin kuuluvat yritys- ja henkilöasiakkaille myytävät vahinkovakuutukset. OP Vakuutukseen kuuluvat Pohjola Vakuutus Oy ja Pohjola Sairaala Oy, joka omistaa viisi sairaalaa. A-Vakuutus Oy sulautettiin osaksi Pohjola Vakuutus Oy:tä vuonna 2020.

Historiaa 
Osuuskassojen Keskuslainarahaston perustaminen liittyy maaseudun osuuskassojen perustamiseen Suomessa. Jotta osuuskassoja olisi voitu perustaa, tarvittiin niille keskusyksikkö avustamaan kassojen perustamisessa ja välittämään niille valtiolta saatavaa luottoa. Vuonna 1900 Pellervo-Seuran johtokunta asetti komitean keskuslainarahaston perustamiseksi. Yhtiöstä yritettiin ensin saada keskuspankki, mutta kun se ei ollut mahdollista, päädyttiin nimeen keskuslainarahasto. Perustava yhtiökokous pidettiin 14. toukokuuta 1902, ja yhtiö aloitti toimintansa 1903. Perustajaosakkaat kuuluivat lähinnä yhteiskunnan keski- ja yläkerroksiin. Suurin osakkeenomistaja oli mainittu Pellervo-Seura.

Ensimmäisinä vuosikymmeninä Osuuskassojen Keskuslainarahasto toimi nimensä mukaisesti keskuslainarahastona, jonka tehtävä oli varojen hankkiminen osuuskassoille. Alkuvaiheessa varojen hankkiminen tapahtui valtion lainoilla, myöhemmin saatiin muitakin varoja. 1930-luvulla alkoi korostua talletusten kautta saatu varainhankinta. Valtion lainoja välittäneestä lainarahastosta kehittyi itsenäisesti toimintansa rahoittavien osuuskassojen keskuspankki.

OKO joutui kriisiin 1966, sillä se oli lisännyt liian rohkeasti lainanantoaan eikä pystynyt toteuttamaan Suomen Pankin määräyksiä. OKO oli lainoittanut metallialan Mekes Oy:tä ja eräitä muita ongelmayrityksiä. OKO:n ja osuuspankkien omat pääomat olivat liian pienet kantamaan tappiokirjauksia. Tiukasti tulkiten oltiin kypsiä suoritustilaan. Ongelmasta päästiin vasta 1970-luvulla, kun inflaatio kääntyi nousuun ja vähensi menetysten reaaliarvoa.

OKO muuttui juridisesti liikepankiksi vuonna 1970, kun osuuskassoista tuli osuuspankkeja. Se liittyi kansainväliseen SWIFT-maksuliikennejärjestelmään 1975.

OKO:n keskuspankkitoiminnot vähenivät 1990-luvulla, kun Osuuspankkiryhmä muuttui yhteenliittymäksi 1997. Tehtäviä siirrettiin Osuuspankkikeskus-OPK osuuskunnalle. Aikanaan keskuslainarahastosta keskuspankiksi kehittynyt OKO oli muuttunut markkinaehtoisesti toimivaksi liikepankiksi.

Nimihistoria 

Yhtiöllä on historiansa aikana ollut monta nimeä. Nimenmuutokset kuvastavat muutoksia osuuspankkien ryhmän toiminnassa.

Yhtiö rekisteröitiin ensi kertaa kaupparekisteriin 14. heinäkuuta 1903 nimellä Osuuskassojen Keskuslainarahasto Osakeyhtiö. Tällä nimellä yhtiö toimi 1945 asti, jolloin nimeksi vaihtui Osuuskassojen Keskus Oy. Vuonna 1970 osuuskassat muuttuivat osuuspankeiksi ja yhtiön nimeksi tuli Osuuspankkien Keskuspankki Oy. Vuonna 1998 osakeyhtiöstä tuli julkinen osakeyhtiö nimellä Osuuspankkien Keskuspankki Oyj. Kolmen vuoden kuluttua vuonna 2001 nimi muutettiin muotoon OKO Osuuspankkien Keskuspankki Oyj.

Vuonna 2006 nimeksi vaihtui OKO Pankki Oyj. Kaksi vuotta myöhemmin, vuonna 2008, nimi vaihtui jälleen. Nyt pankista tuli Pohjola Pankki Oyj.

Vuonna 2015 tiedotettiin, että Pohjola Pankin uudeksi nimeksi tulee OP Yrityspankki. OP Yrityspankki Oyj:n ylimääräinen yhtiökokous hyväksyi 22. lokakuuta 2015 jakautumissuunnitelman, jonka mukaisesti OP Osuuskunnalle siirrettiin varallisuudenhoitoon, korttiliiketoimintaan ja kiinteistövarainhoitoon liittyvät toiminnot 30. joulukuuta 2015.

Nykyinen nimi, OP Yrityspankki Oyj, on ollut käytössä 4. huhtikuuta 2016 alkaen.

Pörssihistoria 
OKO listautui Helsingin pörssiin 1989, jolloin sen omistajiksi tuli osuuspankkien lisäksi kymmeniä tuhansia ihmisiä. Sijoittajat jonottivat OKO:n osakkeita kadulla. Pankin A-sarjan osake noteerattiin pörssissä aina vuoteen 2014, viimeksi nimellä Pohjola Pankki Oyj. Osakkeenomistajia oli noin 30 000.

OP Osuuskunta teki pankin osakkeesta julkisen ostotarjouksen vuonna 2014. Tarjouksen seurauksena OP Osuuskunta sai haltuunsa pankin kaikki osakkeet ja yhtiö poistui pörssistä syksyllä 2014.

Lähteet 

Entiset suomalaiset pörssiyhtiöt
OP