Purjealus

Purjealus on vesiliikennealus, joka kulkee vedessä tuulen voiman vaikuttaessa sen purjeisiin. Purjeet levitetään aluksen takilaan puomien, raakapuiden ja harusköysien varaan. Meriteiden säännöissä purjealus tarkoittaa jokaista purjehtivaa alusta edellyttäen, ettei kuljetuskoneistoa, jos sellainen on asennettu alukseen, käytetä.  

Suuria purjealuksia voidaan kutsua purjelaivoiksi ja pieniä vastaavasti purjeveneiksi. Mitään täsmällistä kokorajaa näiden nimitysten välillä ei ole. Purjealukset luokitellaan myös eri tyyppeihin takiloinnin, käyttötarkoituksen ja rungon muodon perusteella. Purjealusten nimien edessä käytetään usein tunnusta S/v tai S/y.

Purjealusten tyyppejä

Takilatyypin mukaan jaoteltuna
 Täystakiloitu eli fregatti,  3-5 mastoinen alus, jonka kaikissa mastoissa on raakapurjeet. Täystakiloidussa aluksessa voi olla lisäksi haruspurjeita ja takimmaisessa mastossa raakapurjeiden lisäksi kahvelipurje. Suomessa täystakiloituja purjealuksia ei ole liikenteessä yhtään ja museolaivoistakin ainoastaan Suomen Joutsen on täystakiloitu.

 Parkki, 3-5 mastoinen alus, jonka takimmaisessa (mesaanimastossa) on pitkittäispurjeet ja muissa mastoissa raakapurjeet. Museolaiva Sigyn on kolmimastoinen parkki. Ahvenanmaalainen museolaiva Pommern on nelimastoinen parkki.
 Kuunarilaiva holl. barkentiini; 3-6 mastoinen alus, jonka keulamastossa on raakapurjeet ja muissa mastoissa pitkittäispurjeet. Useampimastoisissa kuunarilaivoissa saattoi olla osassa keskimastoja lisäksi raakahuippupurjeita. Kuunarilaiva on suomalainen nimitys jota on käytetty mm. 1900-luvun alun merimiestaidon oppikirjassa.

 Priki; kaksimastoinen, molemmissa mastoissa raakapurjeet.
 Prikantiini; kaksimastoinen, taemmassa mastoissa pitkittäispurjeet ja keulamastossa raakapurjeet.
 Kuunari; vähintään kaksimastoinen pitkittäistakiloitu alus, keulamasto lyhyempi tai enintään yhtä pitkä kuin taemmat mastot. 

 Ketsi; kaksimastoinen, isomasto keulimmaisena, matalampi mesaanimasto peräsimen etupuolella
 Jooli; kaksimastoinen, mesaanimasto peräsimen takapuolella.
 Kutteri; yksimastoinen, kaksi tai useampia haruspurjeita maston keulan puolella.

 Sluuppi; yksimastoinen, vain yksi haruspurje maston keulan puolella. Suomalaisista purjeveneistä suurin osa  on sluuppeja.
 DynaRig; erikoistapaus, jossa on kääntyvät mastot ja köysitakilaa ei ole.

Runkomallin mukaan jaoteltuja
 Yksirunkoinen purjealus
 Katamaraani Kaksirunkoinen alus, rungot keskenään samanlaisia
 Proa Kaksirunkoinen alus, rungot erikokoisia. Hyvin harvinainen länsimaissa.
 Trimaraani Kolmirunkoinen alus.

Muita nimitysperusteita
 Džonkki, kiinalainen erityinen purjealus
 Lorcha, alus jossa on länsimainen runko mutta dzonkkitakila
 Fregatti, täystakiloitu
 Flöitti
 Holkki, useita merkityksiä, muun muassa 1400-luvulla käyttöön tullut koggia muistuttava kolmimastoinen kauppalaiva
 Kaljaasi
 Kaljuutti
 Klipperi
 Koggi
 Korvetti, kuin fregatti mutta kooltaan pienempi
 Kreijari
 Jaala
 Jahti, yksimastoinen purjealus
 Soima, kuin jahti mutta vähän isompi
 Tjalk tai barge, hollantilainen tasapohjainen, useimmiten yksimastoinen, purjealus, jonka laidoilla on alaslaskettavat kääntökölit

Purjelaivojen historia 

Suomessa purjelaivoilla purjehdittiin valtamerillä laajemmin 1800-luvun puolesta välistä toiseen maailmansotaan asti. Museoituja purjelaivoja Suomessa ovat mm. Sigyn, Suomen Joutsen ja Pommern.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla
 Jukka Mikkolan bibliografia suurista suomalaisista purjelaivoista
 Purjehdustermejä FE83:n wikissä
 Laivatyyppien nimitysperusteita Suomen meriarkeologisen seuran sivustolla 

Seulonnan keskeiset artikkelit