joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Tomi Kontio

Tomi Kalevi Kontio (s. 16. helmikuuta 1966 Helsinki) on suomalainen kirjailija, kolumnisti ja runoilija. Hänen tuotantonsa sisältää runoja, laulutekstejä (mm. Kelpo Pojat), proosaa ja nuortenkirjoja.

Vuonna 1993 Kontio sai J. H. Erkon palkinnon esikoisteoksestaan Tanssisalitaivaan alla. Vuonna 2000 hänen teoksensa Keväällä isä sai siivet sai Finlandia Junior -palkinnon. Teokselle myönnettiin myös Lasten LukuVarkaus -palkinto vuonna 2001. Romaani kuuluu trilogiaan, jonka kaksi muuta osaa ovat Austraasian viimeiset lapset sekä Maan veli.

Elämä ja ura
Kontio opiskeli Helsingin yliopistossa kirjallisuustiedettä, filosofiaa ja estetiikkaa. Hän on toiminut myös kolumnistina ja avustanut Nuori Voima -lehdessä. Kontio toimittaa Kirjailija-lehteä yhdessä Markku Kaskelan kanssa.

Kontion runoja on käännetty useille kielille, muun muassa englanniksi, espanjaksi, puolaksi, ruotsiksi, saksaksi, tšekiksi, unkariksi ja viroksi.

Vuonna 1988 Kontio voitti J. H. Erkon kirjoituskilpailun ensimmäisen palkinnon. Hän julkaisi ensimmäiset runonsa valikoimassa Ryhmä 92. Vuonna 1993 ilmestynyt kokoelma Tanssisalitaivaan alla sai J. H. Erkon palkinnon vuoden parhaana esikoisteoksena sekä vuonna 1999 Helsingin Sanomain kirjallisuuspalkinnon viime vuosien parhaasta esikoisteoksesta. Kontio oli Runeberg-palkintoehdokkaana novellikokoelmalla Säädyttömät (1994) ja romaanilla Uumen (1995).

Kontion ensimmäinen alle kouluikäisille suunnattu teos oli Lehmä, jonka kyljessä oli luukku (2006).

Hänen isänsä oli Orvo Kontio.

Teoksia

Käännettyjä 
 Weihnachten in Kontula (kertomus), antologiassa Haefs - Hildebrandt - Missfeldt (toim.): Skandinavische Weihnachtsmärchen, Goldmann Verlag 2005

Palkintoja 
 Lasten LukuVarkaus -palkinto 2001 ja 2012
 Finlandia Junior -palkinto 2000
 Helsingin Sanomain kirjallisuuspalkinto viime vuosien parhaasta esikoisesta (1999) 
 Kalevi Jäntin palkinto (1996)
 J. H. Erkon palkinto parhaasta esikoisesta (1993)

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Tomi Kontion runoja Electric Verses -verkkoantologiassa
 Ahvenjärvi, Kaisa: Sanan Soturi. Ylioppilaslehti 27.4.2001.
 Tomi Kontio haastattelussa, Kirjastokaista-video
 Tomi Kontio Kirjasampo.fi:ssä

Suomalaiset fantasiakirjailijat
Suomalaiset kirjailijat
Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat
Suomalaiset runoilijat
Kalevi Jäntin palkinnon saajat
Suomalaiset sanoittajat
Vuonna 1966 syntyneet
Elävät henkilöt
Dreeveri

Dreeveri (drever), joka tunnetaan Ranskassa nimellä "ruotsalainen bassetti" (basset suedois), Saksassa nimellä "ruotsalainen mäyräajokoira" (Schwedische Dachsbracke) ja Espanjassa nimellä "ruotsalainen mäyräkoira" (perro tejonero sueco), on lyhytjalkainen, peräänantamattomasta sitkeydestään tunnettu ajokoirarotu. Rodun alkuperämaa on Ruotsi, ja se on melko tuntematon Pohjoismaiden ulkopuolella. Dreeverin käyttö jänistä ajavana metsästyskoirana on yleistynyt viime vuosikymmeninä voimakkaasti. Dreeveri ajaa tarkasti, ja sen eteneminen ajettavan eläimen perässä on siksi hidasta. Hitaan ajon ansiosta ajettava eläin pysyy yleensä pienemmällä alueella kuin nopeampien koirien ajamana. Siksi dreeveri soveltuu hyvin pienille metsästysalueille.

Ulkonäkö 

Urosten säkäkorkeus on 32–38 cm ja narttujen 30–36) cm. Paino on 14–16 kg. Rotu on pitkä ja matala. Pää on muodoltaan melko kookas, kuono on vahva. Korvat ovat melko pitkät ja ohuet. Koira on pitkähäntäinen. Häntä paksuuntuu tyvestä. Karvoitus on karkeaa ja suoraa. Kaikki väriyhdistelmät yhdistyneenä valkoiseen ovat sallittuja (lukuun ottamatta valkovoittoisuutta ja maksanruskeaa); yleisiä ovat musta-ruskea-valkoinen (=kolmivärinen) ja punavalkoinen (=ruskeavalkoinen).

Luonne ja käyttäytyminen 

Rodun metsästysvietti on erittäin voimakas. Dreeveri on valpas ja rauhallinen koira.
Dreeveri ei yleensä arkaile ihmisiä tai toisia koiria, eli on rohkea luonteeltaan.
Dreeveri on myös erittäin itsepäinen, minkä vuoksi sitä voi olla vaikea saada tottelemaan.
Toisaalta se on älykäs. Eli vaikka ymmärtäisikin käskyt, niin ei välttämättä halua tehdä niin, 
vaan juuri oman pään mukaan.
Osa voi olla myös nirsoja ruoan suhteen.

Käyttö metsästyskoirana 

Dreeveriä käytetään ajavana koirana jänistä ja kettua metsästettäessä. Ks. Metsästys ajavan koiran avulla
Dreeveri on yleisesti tarkkaavainen ja rauhallinen, ei aggressiivinen, hermostunut eikä arka.

Alkuperä 

Dreeverin historia voidaan katsoa alkaneeksi Alpeilta, missä vaikeissa olosuhteissa tapahtuvan jahdin oli oltava rauhallista. Liian nopea ajo olisi johtanut saaliseläimen karkuunpääsemiseen hankaliin maastoihin. Lukuisista erilaisista lyhytjalkaisista koirista yhdistettiin lopulta uusi rotu dachsbracke vuonna 1898. Saksassa rotu esiintyy nimellä westfälische dachsbracke. Rotu levisi myös Ruotsiin, ensimmäisen kerran vuonna 1905. 1930-luvulla rodun ominaisuudet metsäkauriin metsästyksessä huomattiin ja rotu alkoi yleistyä. 1947 Ruotsalaiset muuttivat nimen  dreeveriksi. Itsenäisenä kansainvälisenä rotuna dreeveri rekisteröitiin vuonna 1953.

Terveystilanne 

Jalostuksen ansiosta dreeveri on nykyään hyvin terve rotu. Aiemmin rotua vaivasi yleisesti osteodystrofia sekä etujalkojen kierous on pääasiassa saatu poistettua kannasta, lukuun ottamatta yksittäisiä tapauksia.

Lähteet 

Tapio Eerola: Suomen koirarodut. Tammi 1997.
Maarit Laaksonen: Suomen suosituimmat koirarodut. Otava 2001

Aiheesta muualla 

Rotumääritelmä (Suomen Kennelliitto, pdf)
Suomen dreeverijärjestö

FCI 6 Ajavat ja jäljestävät koirat
SKL 6 Ajavat koirat
Ruotsalaiset koirarodut
Seulonnan keskeiset artikkelit
Nanga Parbat

Nanga Parbat (, tunnetaan myös nimillä Nangaparbat Peak ja  Diamir) on maailman yhdeksänneksi korkein vuori. Nanga Parbat tarkoittaa "alastonta vuorta". Nanga tarkoittaa alastonta sekä urdun että hindin kielellä, ja parbat tarkoittaa vuorta hindin kielellä. Šerpat, Himalajan seudun alkuperäisasukkaat, kutsuvat Nanga Parbatia "ihmissyöjäksi" tai "paholaisen vuoreksi".

Vuoren huippu on 8126 m merenpinnan yläpuolella. Sen pohjoissivu putoaa 7000 metriä Indus-jokeen kun taas etelärinne kohoaa 4600 m viereisestä laaksosta.

Nanga Parbatin huipun saavutti ensimmäisenä 3. heinäkuuta 1953 Hermann Buhl saksalais-itävaltalaisesta retkikunnasta. Tätä ennen oli jo 31 ihmistä saanut surmansa yrittäessään vuoren valloitusta.

Katso myös
Luettelo maailman korkeimmista vuorista
Luettelo suurimmista prominensseista

Lähteet 

Pakistanin vuoret
Himalajan vuoret
Yli 8000-metriset vuoret
Gilgit-Baltistan
Valemuistosyndrooma

Valemuistosyndroomalla () tarkoitetaan ilmiötä, jossa terapeutti aiheuttaa asiakkaalleen voimakkaita valemuistoja pedofiliasta, murhista ja jopa saatanallisista kulttimenoista. 

Valemuistosyndrooma saa useimmiten alkunsa, kun henkilö hakeutuu terapiaan jonkin henkilökohtaisen ongelman (esimerkiksi masennuksen) takia. Terapeutti tuo esille mahdollisuuden, että henkilöä olisi käytetty lapsena seksuaalisesti hyväksi. Tämä saattaa hämmentää asiakasta, sillä hänellä ei ole muistikuvaa tällaisesta. Terapeutti voi kuitenkin kertoa, että vaikka muistoa ei ole, tämä ei tarkoita, ettei hyväksikäyttöä olisi voinut tapahtua. Henkilö onkin vain voinut torjua muiston. 

Palautettujen muistojen terapian () keskeisenä ajatuksena on, että lapsuudessa syntynyt, traumaattinen, torjuttu muisto voi aiheuttaa erilaisia fyysisiä ja psyykkisiä ongelmia. Ajatus traumaattisten muistojen torjunnasta on peräisin itävaltalaiselta psykiatrilta Sigmund Freudilta (1856–1939).

RMT:n tavoitteena on tiedostaa torjuttu trauma. Apuna käytetään esimerkiksi hypnoosia ja unien analysointia. Aluksi muisto on usein epämääräinen, mutta terapian edettyä se selkeytyy ja laajenee. Tiedostamisen uskotaan auttavan niihin ongelmiin, joiden takia henkilö tuli alun perin terapiaan.

Asiakkaat ovat haastaneet lukuisia oikeusjuttuja esimerkiksi vanhempiaan vastaan ilmenneiden muistojen takia. Seurauksena on ollut vankilatuomioita ja miljoonakorvauksia.

Terapia saa jatkuvasti kritiikkiä osakseen. Asiakkaat ja tutkijat ovat alkaneet epäillä terapiaa ja sen toimintaperiaatteita. Esimerkiksi lähtökohdiltaan freudilainen käsitys ajatusten ja tunteiden torjunnasta on joutunut voimakkaan tieteellisen kritiikin kohteeksi, ja piilotajuista torjuntaa pidetään yleisesti kyseenalaisena ilmiönä. Tämä vie luonnollisesti pohjan pois palautettujen muistojen terapialta. Terapia on ajanut toisinaan ihmisiä vielä suurempiin ongelmiin kuin mitä heillä oli terapiaan tullessaan.

Onkin alettu puhua valemuistosyndroomasta, jossa potilas ja terapeutti luovat potilaalle harhaisia muistikuvia.

Lähteet

Viitteet

Kognitiivinen psykologia
Kognitio
Psyykkiset sairaudet
Etiikka
Näennäistiede
Lapinmyyrä

Lapinmyyrä (Microtus oeconomus) on keskikokoinen Pohjois-Euroopassa ja Aasiassa sekä Pohjois-Amerikan luoteisosissa (mukaan lukien Alaska ja Luoteis-Kanada) esiintyvä myyrälaji.

Levinneisyys 

Lapinmyyrää esiintyy Suomen pohjoisosissa. Yhtenäisen levinneisyyden eteläraja kulkee suunnilleen Rovaniemen tasolla. Lisäksi pieni erillinen kanta on löytynyt Pohjanlahden ulkosaarilta.

Muualla Euroopassa lajia esiintyy Siperiassa ja sieltä sen levinneisyyden eteläinen haara ulottuu Itämeren eteläpuolella Elbelle asti. Pohjoinen haara, johon Suomikin kuuluu, ulottuu Kuolan niemimaalle ja Pohjois-Skandinaviaan. Hollannissa, Unkarissa ja Skandinavian eteläosassa on lisäksi erilliset kannat.

Tuntomerkit 
Ruumiin pituus on n. 85–161 mm ja paino 20–80 g. Koiraat ovat noin 30 % suurempia kuin naaraat, ja Euroopan alalajit ovat pienempiä kuin Amerikan alalajit. Täysikasvuisen myyrän häntä on yleensä alle kolmannes eläimen pituudesta. Vanhoilla lapinmyyrillä se on yläpuolelta musta ja alta valkea. Turkin väri vaihtelee suuresti harmaanruskeasta kanelinväriseen, lähes oranssinsävyiseen. Turkin yleisväristä riippumatta kaikilla lainmyyrillä on selässään mustakärkisiä karvoja.

Elintavat 
Lapinmyyrää esiintyy luonnossa rehevillä suolaikuilla, missä on turvemättäitä, joihin kaivautua varsinkin talvisin. Erityisesti ojitetuilla soilla sen kannat kasvavat kun vesiraja laskee ja lisää ravintoa on saatavilla. Runsaimmin lapinmyyriä tavataan pakettipelloilta, joissa sen esiintymistiheys voi olla jopa 200–300 yksilöä hehtaarilla. Lapinmyyrä aiheuttaa myös metsätuhoja taimikoissa ja metsitetyillä pelloilla.

Ravinto 
Lapinmyyrä syö kesäisin sarojen, viljojen ja heinien vihreitä osia. Talviravintonaan se käyttää samojen kasvien maanalaisia osia. Se voi kaivaa turpeeseen useita metriä pitkiä käytäviä juuresta toiseen, samoin pakettipelloilla lapinmyyrä kaivautuu maahan paljon paremmin kuin peltomyyrä. Puun kuori on myyrälle lisäravintoa, johon se turvautuu talviaikana.

Lisääntyminen 
Lapinmyyrä on tehokas lisääntymään. Kesän aikana naarailla voi olla jopa 3–4 poikuetta, joissa n. 6–7 poikasta. Poikaset voivat saavuttaa sukukypsyyden nopeasti. Lapinmyyräkannat vaihtelevat voimakkaasti 4–5 vuoden syklissä.  Kannan nousuun liittyy usein talvilisääntyminen, jos ravintotilanne hangen alla on hyvä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Luonnonvarakeskus (Luke): Metinfo – Metsien terveys, myyrät
 Johan Tast: The Root vole (Microtus oeconomus) Pallas as an inhabitant of seasonally flooded land. – Väitöskirja, Helsingin yliopisto 1966.

Myyrät
Metsätuhot
Vanua Levu

Vanua Levu on Fidžin saarista toiseksi suurin. Se sijaitsee suuremmasta Viti Levun saaresta noin 60 kilometriä koilliseen.

Saarta ympäröivät koralliriutat. Se on melko epätasainen ja mäkinen. Vanua Levussa on noin 130 000 asukasta.

Vanua Levun suurimmat asutuskeskukset ovat Labasa ja Savusavu. Labasa on niistä suurempi. Siellä on noin 25 000 asukasta. Savusavu on pienempi (noin 6 000 asukasta), mutta se on melko suosittu turistien keskuudessa. Molemissa suurimmissa asutuskeskuksissa on lentoasema.

Vanua Levun tärkeimmät vientituotteet ovat sokeriruoko, riisi, sitrushedelmät ja kopra.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Fidžin saaret
Polykarbonaatti

Polykarbonaatit (PC) ovat yksi termoplastisten polymeerien ryhmä. Polykarbonaateissa monomeerit liittyvät yhteen karbonaattiryhmillä (-O-CO-O-). Polykarbonaatin CAS-numero on 25037-45-0. 

Polykarbonaatti-muovien merkittävin ominaisuus on niiden iskunkestävyys. Polykarbonaateista valmistetaan muun muassa CD-levyjä, kypäriä, iskunkestävää läpinäkyvää muovia, matkapuhelinten näyttöjä, suojalasien linssejä ja aikaisemmin myös armeijan muovisia lautasia. 

Polykarbonaattien toinen hyvä ominaisuus on niiden helppo työstettävyys: Polykarbonaattilevyä voidaan särmätä yli 90-asteen kulmiin, kuten useimpia muitakin teknisiä muoveja. Yksi polykarbonaatin erityisominaisuus kuitenkin on, että sitä voidaan taittaa myös lämmittämättä. Materiaalia voidaan sahata muotoon ja sen reunoihin voidaan porata reikiä, ilman että levy vaurioituu työstövaiheessa. Tästä syystä sen käyttö on usein järkevämpää kuin PMMA-pleksin, jos käyttökohteen tarkoitus ja arvo muuten puoltavat kalliimman muovin valintaa. 

Polykarbonaattien huono ominaisuus on niiden heikko liuottimien kestävyys. Polykarbonaatti liukenee orgaanisiin liuottimiin ja sillä on heikko amiinien, ammoniakin ja lipeän kesto. Liuottimet liuottavat muovin pintaa ja voivat samalla pilata iskunkestävyyden. Polykarbonaattien lämmönkestävyys on lasiin verrattuna alhainen, mutta kuitenkin yleensä parempi kuin muissa muovilaaduissa.

Polykarbonaattia valmistetaan karboksyloimalla polyoleja fosgeenilla, jolloin muodostuu karbonaattiesteriketju. Tyypillinen polyoli on bisfenoli A, mutta myös esim. lineaarisia dialkoholeja käytetään.

Bisfenoli A:n takia Euroopan unioni on kieltänyt polykarbonaateista valmistetut tuttipullot.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Valuatlas: Polykarbonaatti (PC),Sanna Nykänen, Tampereen teknillinen yliopisto (pdf)
The University of Southern Mississippi, Polymer Science Learning Center: Polycarbonates 
PlasticsEurope: Polycarbonate (PC) 
Independent Chemical Information Service (ICIS): Polycarbonate CAS No: 25037-45-0 

Polymeerit
Muovit
Rakennusmateriaalit
Seulonnan keskeiset artikkelit
Korinna

Korinna (, ; 500–400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen lyyrinen runoilijatar, joka oli kotoisin Boiotian Tanagrasta. Hänet muistetaan Pindaroksen opettajana.

Elämä 

Korinna vaikutti ainakin arkaaisen kauden lopulla 490-luvulla eaa. Eräiden tietojen mukaan hänen isänsä olisi ollut Akhelodoros ja äiti Prokratia. Korinnan lisänimeksi mainitaan Myia (”Kärpänen”). Koska Korinna toimi pitkään Thebassa, häntä kutsutaan joskus thebalaiseksi. Samoin arvellaan, että Sudan mainitsema runoilijatar Korinna tai Myia Thespiailainen olisi sama henkilö.

Korinna oli Pindaroksen aikalainen, ja hänen kerrotaan toimineen tämän kuuluisan runoilijan opettajana. Korinnan kerrotaan voittaneen Pindaroksen julkisissa runokilpailuissa Thebassa. Aelianuksen mukaan hän voitti Pindaroksen viisi kertaa. Pausanias puolestaan mainitsee vain yhden voiton, ja sanoo nähneensä Tanagrassa Korinnan kuvan, jossa tämä oli kuvattu sitomassa hiuksiaan. Pausaniaan mukaan voitto oli paitsi Korinnan runoilijanlahjojen myös hänen kauneutensa ja hänen käyttämänsä aiolialaisen murteen ansiota. Myöhempinä aikoina, kun Pindaroksen maine oli jo vakiintunut, Korinna syytti Myrtistä siitä, että tämä oli osallistunut samanlaiseen kilpailuun Pindarosta vastaan.

Myöhemmin Korinnalle pystyttiin patsaita useisiin kaupunkeihin eri puolilla Kreikkaa, ja hänet luettiin merkittävimmäksi yhdeksästä ”lyyrisestä muusasta” eli naispuolisesta runoilijasta.

Runous 

Korinnan tuotanto oli pääasiassa lyyristä runoutta, ja koostui kuorolyriikasta, lyyrisistä noomeista (nomos), parthenion-hymneistä, epigrammeista sekä rakkausaiheisista ja herooisista runoista. Viimeksi mainittujen joukkoon lukeutuivat muun muassa runot Iolaos ja Seitsemän Thebaa vastaan. Myöhemmin Korinnan runot oli koottu viideksi kirjaksi. Nykyaikaan hänen teoksistaan on säilynyt ainoastaan katkelmia.

Korinnan käyttämässä aiolialaisessa murteessa oli monia boiotialaisia erityispiirteitä, samalla kun hänen runoissaan oli paljon viittauksia paikallisiin asioihin. Näin hänen arvellaan tarkoittaneen runonsa ennenkaikkea boiotialaisille kuulijoille.

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 

Antiikin kreikkalaiset lyyriset runoilijat
Raattama

Raattama, entinen Kyrö, on Kittilän kunnassa sijaitseva noin 120 asukkaan kylä. Raattama sijaitsee Pallastunturin vieressä, Ounasjoen varrella. Raattamasta on matkaa Kittilän keskustaan noin 75 kilometriä. Kylän pääelinkeinot ovat poronhoito, matkailu ja palveluelinkeinot. Raattama on ainoita kyliä, joilla on omistuksia Pallas-Yllästunturin kansallispuistossa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Kylän kotisivut

Kittilän kylät
Via Dolorosa

Via Dolorosa (latinaa) (suomeksi "Kärsimysten tie") on katu Jerusalemin vanhassa kaupungissa. Perimätiedon mukaan se on reitti, jota pitkin Jeesus vietiin ristiinnaulittavaksi. Via Dolorosan varrella on yhdeksän neljästätoista kärsimysnäytelmäkulkueen pysähdyspaikasta. Viimeiset viisi pysähdyspaikkaa ovat kirkon sisällä. Via Dolorosa on pyhiinvaelluskohde.  Nykyisin sen varrella on mm. Hautakirkko, Abessinialainen luostari ja  Koptilainen patriarkaatti sekä osia Hadrianuksen pystyttämästä riemukaaresta.

Pääsiäisenä järjestettäviä kulkueita, jotka esittävät katkelmia pääsiäisen ajan tapahtumista Raamatun mukaan, kutsutaan usein nimillä Ristin tie tai Via Dolorosa.

Lähteet 

Jerusalem
Raamattu
Kristuksen kärsimyshistoria
Israelin kadut
Seulonnan keskeiset artikkelit
2050-luku


2050-luku on tuleva vuosikymmen, joka alkaa 1. tammikuuta 2050 ja päättyy 31. joulukuuta 2059. Vuosikymmen on 2000-luvun kuudes vuosikymmen.

Ennustettuja tapahtumia

2050 
 Venäjän vuokrasopimus Baikonurin avaruuskeskuksesta Kazakstanissa päättyy.

 Nigerian ennustetaan kasvavan Yhdysvaltojen ohi maailman kolmanneksi väkirikkaimmaksi maaksi vuoteen 2050 mennessä. Suurin vaikuttava tekijä tähän on Nigerian ja koko Afrikan erittäin korkea syntyvyys.

2058 
 The Beatlesin koko tuotannon tekijänoikeudet ovat rauenneet.

Viittauksia fiktiossa

2052 
 Deus Ex -tietokonepeli sijoittuu tähän vuoteen.

2053 
 Elokuvan Star Trek – ensimmäinen yhteys mukaan kolmas maailmansota päättyy tänä vuonna.

Lähteet
Kuusijärvi (Vantaa)

Kuusijärvi () on pieni järvi Vantaan itäosassa Kuninkaanmäen ja Päiväkummun välissä. Järvi on arvokas virkistysaluekohde, koska se sijaitsee lähellä asutuskeskuksia ja suuria teitä, ja koska Vantaalla ei juuri ole muita järviä. Kesäisin järven uimaranta on suosittu, ja talvisin Kuusijärvellä on harrastetaan avantouintia. 
Järvellä toimii Vantaan kaupungin ulkoilukeskus Kuusijärvi. 

Kuusijärvi on 440 metriä pitkä ja 240 metriä leveä. Siitä työntyy pieni lahti kaakkoon. Järven pinta-ala on 7,22 hehtaaria ja rantaviivaa on 1,33 kilometriä. Ympäristössä kulkee ulkoilureittejä, ja rannat ovat metsäisiä. Kuusijärvi laskee koilliskulmastaan Krapuojaan, joka laskee mereen Kapellvikenissä, Helsingin Östersundomissa.

Kuusijärveltä on matkaa Sipoonkorven kansallispuistoon vain noin 800 metriä. Kaksi metsäaluetta yhdistää toisiinsa 120 metriä pitkä Sudentassu-silta. Järvialuetta on kutsuttu ”portiksi Sipoonkorpeen”.

Kehityssuunnitelmat 

Kuusijärven pysäköintialuetta laajennetaan vuosina 2021–2023. Nykyiselle alueelle mahtuu 240 autoa, mutta suosituimpina päivinä parkkipaikka ruuhkautuu, sillä pysäköintialuetta käyttävät myös kansallispuiston vierailijat. Syksyyn 2023 mennessä kapasiteetti yltää 390 autopaikkaan. Autoliikenteelle rakennetaan Lahdentien varteen uusi liittymä, ja uudistuksen aikana alueen nimi muuttuu Kuusijärven ulkoilupuistoksi.

Parkkialueen laajennuksen on todettu mahdollistavan laajemmat kehityssuunnitelmat. Kuusijärvellä on tarkoitus jatkaa ranta-alueen palveluiden lisäämistä ja rakennusten uusimista, ja alueelle kaavaillaan muun muassa ravintoloita ja kiipeilypuistoja, välinevuokrausta, näköalatornia, majoitustiloja, saunakylää, luontomatkailuyritysten tiloja sekä uusia latuja ja reittejä.

Järven vedenlaatu on kärsinyt sekä fosfori- ja typpipitoisuudet kasvaneet etenkin kesäkuukausien suurien kävijämäärien myötä, eikä järvi kestä enempää uimareita. Siksi kaupunki pyrkii ohjaamaan toimintaa pois vedestä järjestämällä alueella muuta ohjelmaa ja tekemällä Sipoonkorpea houkuttelevaksi.

Syksyllä 2021 Kuusijärvellä oli käynnissä useita rakennusprojekteja. Järven pohjoispuolelle rakennettiin valaistu pulkkamäki, jonka pituus on noin 70 metriä ja leveys 35 metriä. Sen yhteyteen tuli lumetusjärjestelmä, jolla on tarkoitus pitää pulkkamäen lisäksi yllä hiihtolatuja. Vanha pulkkamäki järven itäpäässä metsitetään. Uusi 700 metriä pitkä valaistu latuosuus rakennettiin pulkkamäen pohjoispuolelle. Kesällä kevyeen kuntoiluun soveltuva latulenkki tulee olemaan kuntoratakäytössä. Lokakuussa 2021 Kuusijärven itäpuoleisen rannan luo alettiin rakentaa sekä katettua että kahta kattamatonta tulentekopaikkaa, penkkejä ja pöytiä valaistuksineen. Niiden on tarkoitus valmistua kesäkuuhun 2022 mennessä. Lisäksi rannoille tulee laitureita järvimaisemien katselua varten. Järven pohjoispuolella oleva reitti uimarannalta tulentekopaikalle muuttuu esteettömäksi. Reittien esteettömyyteen on satsattu myös laiturien ja tulentekopaikkojen osalta.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Kuusijärven esittely Vantaa.fi-sivustolla
 Kuusijärven ja Sipoonkorven reittikartta (PDF)

Vantaan järvet
Kuninkaanmäki
Krapuojan vesistö
SA-2 (Apollo)

SA-2 oli Saturn I -kantoraketin toinen lento ja ensimmäinen lento Korkea vesi -projektissa (Project High Water) ja osa Apollo-avaruusohjelmaa.

SA-2:n tavoitteet olivat paljolti samat kuin SA-1:ssa, mutta uusien moottorien ja tekniikan testaamisen lisäksi SA-2 oli suunniteltu Korkea vesi -projektia varten. Siinä tarkoituksena oli vapauttaa suuri määrä vettä ilmakehän ylemmissä kerroksissa ja tutkia sen vaikutuksia. Tätä tarkoitusta varten toinen ja kolmas vaihe täytettiin 109 000 litralla vettä (noin 9½ kertaa olympialaisten uima-altaan vesimäärä). Kun raketti saavutti 105 km:n korkeuden, se räjäytettiin kauko-ohjauksella. Tällä pystyttiin tutkimaan vaikutuksia radiolähetyksiin ja paikallisiin sääolosuhteisiin.

Laukaisu tapahtui 25. huhtikuuta 1962 kello 14:00,32 UTC Cape Canaveralista ja 2 minuuttia 2,56 sekuntia myöhemmin raketti räjäytettiin. Se ehti saavuttaa 105 km:n korkeuden.

Aiheesta muualla

 The Apollo Spacecraft - Lunar Orbit Rendezvous: Mode and Module, April 1962 through June 1962

Apollo-ohjelma
Miehittämättömät avaruuslennot
Oracle Database

Oracle Database (usein lyhyesti Oracle) on tietokannan hallintajärjestelmä relaatiotietokannoille, jota kehittää Oracle Corporation.

Historia 
Ohjelmiston ensimmäinen julkaistu versio oli Oracle V2 (1979), joka oli ensimmäinen kaupallisesti saatava relaatiotietokannan hallintajärjestelmä. Versiota 1 ei koskaan julkaistu, vaan markkinointikikkana ensimmäinen versio oli 2 koska Larry Ellison uskoi, että kukaan ei ostaisi versiota 1.

Ominaisuudet 
Oraclen tietokanta tallettaa datan loogisesti taulualueisiin (tablespace) ja fyysisesti tiedostoihin. Taulualueilla voi olla erilaisia lohkoja (segments), esimerkiksi indeksilohkoja ja datalohkoja. Segmentit puolestaan koostuvat ilmenemistä (extents). Ilmenemät ryhmitellään yhtenevien datablokkien perusteella. Datablokki on tiedon talletuksen perusyksikkö. Fyysisellä tasolla tiedostot muodostuvat yhdestä tai useammasta datablokista, missä blokkikoko voi vaihdella. Oracle hallinnoi kaikkea talletettua tietoa sen tiedon avulla, joka on talletettu systeemitaulualueelle.

Tietokantaan voi tallentaa myös funktioita, ja ne voidaan suorittaa tietokantaohjelmiston sisällä. Funktiot kirjoitetaan SQL-, PL/SQL- tai Java-ohjelmointikielellä.

Järjestelmätuki 
Oracle Database 12c -versiota tuetaan seuraavilla alustoilla:
 Linux: x86-64
 Microsoft Windows: x86-64,
 Oracle Solaris: SPARC, x86-64
 IBM AIX: Power-arkkitehtuuri
 IBM Linux z Systems
 HP-UX: Itanium

Aiemmin tuettuina ovat olleet myös muun muassa OpenVMS ja DEC Alpha.

Triviaa 

Perinteisesti Oracle-tietokannan esimerkkikäyttäjä on scott ja salasana tiger. Bruce Scott oli yksi Ellisonin perustajakumppaneista ja Tiger hänen kissansa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Oracle-tietokanta

Tietokantojen hallintajärjestelmät
Oraclen ohjelmistot
Vaishnavismi

Vaishnavismi (joskus vishnulaisuus) eli Vishnun palvonta, on eräs hindulaisuuden pääsuuntauksista. Joidenkin arvioiden mukaan jopa 70% hinduista olisi vaishnavia; tätä arviota on kuitenkin vaikea vahvistaa, sillä tarkkoja tilastoja ei ylläpidetä, ja lisäksi monet hindut ovat omistautuneet useille jumalille. Vaishnavismissa Vishnu ymmärretään korkeimmaksi, alkuperäiseksi jumaluudeksi, kaiken olevaisen alkulähteeksi ja tyyssijaksi.

Vaishnavismin opinsuuntaukset 

Vaishnavismin neljä klassista sampradayaa eli opinsuuntausta ovat Ramanujan (1017–1137) pääasiassa etelä-Intiassa vaikuttava Lakshmi-Narayanalle omistautunut perinne, Madhvan (1199–1278) dualistinen Dvaita-perinne, Nimbarkan (noin 1100–) Radhaan ja Krishnaan keskittynyt perinne ja Vishnu-swamin (noin 700–) nykyisin Vallabha-perinteenä Acharya Vallabhan mukaan tunnettu opinsuunta. Näiden lisäksi vaishnavismiin lukeutuu muun muassa Sri Chaitanya Mahaprabhun Dvaita-perinteen juurille perustama Bengalissa sekä Vrajassa vaikuttava Gaudiya Vaishnava -perinne, Swami Haridasan samoilta ajoilta peräisin oleva liike, sekä Hit Harivamsan Radha-Vallabhi -perinne.

Aiheesta muualla 

Hindulaisuuden suuntaukset
Seulonnan keskeiset artikkelit
Vainovalkea

Vainovalkeat olivat suomalaisen kansanperinteen tuntemia sotiin liittyviä tulia, joista kerrotaan muun muassa kalevalaisessa runoudessa. Snorri Sturlusonin kirjoittamassa Olavi Pyhän saagassa Suomen rannikkoa kutsuttiin nimellä balagaardssida – roviorannikko, mikä johtui suomalaisten käyttämistä vartiotulista rannikolla. 

Vainovalkeiden taustalla oli käytäntö varoittaa väestöä lähestyvistä vihollisista tuli- ja savumerkein. Perinteisesti on arveltu, että tässä käytännössä on linnavuorilla voinut olla tärkeä asema. Eräissä kertomuksissa vainovalkeat ovat voineet tarkoittaa myös sotajoukkojen leirinuotioita eli sotatulia, tai palavien rakennusten tulta. Kaasat olivat merimerkkejä, joiden päällä saatettiin polttaa tulia, joilla varoitettiin vihollislaivastosta. 

Kalevalassa vainovalkeat mainitaan mm. kahdennessakymmenennessä runossa seuraavasti:Tuop' on äiti Lemminkäisen, aivan aamulla varahin, läksi vettä lähteheltä;näkevi savun sakean, pohjoisilla maailmoilla. Sanan virkkoi, noin nimesi:"Nuo onpi soan savuja, varsin vainovalkeita!"Sotilastarkoituksessa käytetty merkkitulijärjestelmä oli käytössä vielä 1800-luvun alussa Kymijoen varrella, joka toimi tuolloin Venäjän keisarikunnan vastaisena rajana. Ketju käsitti yhteensä 45 näköyhteyden etäisyydellä toisistaan ollutta kohoumaa. Signaali välitettiin ketjua pitkin tarvittaessa päivisin savulla ja öisin tulilla.

Luettelo eräistä Suomessa tunnetuista vainovalkeiden polttopaikoista

Vartiomäet

Vartiomäet ovat korkeita paikkoja, millä on poltettu puuta savumerkkien antamistarkoituksessa puolustuksen tukemiseksi.

 Rapaistenkallio Hietana, Orimattilan Artjärvi
Haukkavuori Kotkassa
Kiiluanmäki, Hollolassa
Äijönvuori Kotkassa
Moronvuori Pernoon kylässä Kotkassa
 Vartioisvuori Hurukselan kylässä Kotkassa

Lähteet

Viitteet 

Suomalainen mytologia
Suomen esihistoria
Suomen historia
Viestintätekniikka
Kontaktori

Kontaktori on suurikokoinen sähkömekaaninen kytkin, joka on sähköisesti ohjattava. Kontaktori on toiminnallisesti samanlainen kuin rele. 

Releellä ja kontaktorilla on eroa yleensä vain kokoluokassa; kontaktorilla ohjattavat virrat ovat suurempia ja jännitteet korkeampia. Kontaktori on tarkoitettu kytkinlaitteeksi sähkölaitteen päävirtapiiriin, mutta rele ohjausvirtapiiriin. 

Esimerkiksi muutaman ampeerin virran kestävää piirilevylle kiinnitettävää 12 voltin relettä kutsutaan nimenomaan releeksi, mutta esimerkiksi 5:n kilowatin sähkömoottoria ohjaavaa relettä kutsutaan kontaktoriksi. 

Kontaktoreihin saa usein myös apukoskettimia, joilla voidaan ilmoittaa esimerkiksi ohjauslogiikalle tai käyttäjälle kontaktorin asennon vaihtumisesta. Suurin osa Suomessa myytävistä kontaktoreista on DIN-kiskoon sopivia.

Esimerkkejä releen ja kontaktorin yhteiskäytöstä 

Käyttöpaneelin matalajännitekytkin ohjaa relettä, joka ohjaa kontaktoria, joka kytkee varsinaisen kuorman.
Lämpö- tai kuormarele kontaktorin yhteydessä ohjaa kontaktorin toimintaa. 
Suojakontaktori koostuu kontaktorista ja lämpöreleestä.
Verkkokäskyvastaanottimessa eli tariffinohjauslaitteessa oleva relelähtö ohjaa relettä, joka ohjaa kontaktoria. Tällä kytkennällä voidaan käynnistää esimerkiksi lämminvesivaraaja tai lattialämmitys, kun yösähkö kytkeytyy päälle.

Lähteet

Sähkökomponentit
Seulonnan keskeiset artikkelit
Lisenssi

Lisenssi (lat. licentia eli lupa) on todistus luvan olemassa olosta esimerkiksi television katseluun, aseenkantamiseen, tiettyjen tavaroiden viemiseen tai tuomiseen maahan sekä lupa valmistaa patentin suojaamia tavaroita maksua vastaan. Lisenssin käytöstä mahdollisesti suoritettavaa korvausta kutsutaan lisenssimaksuksi tai rojaltiksi. 

Digitaalisessa tekniikassa ohjelmiston tai muun immateriaalioikeuden alaisen omaisuuden käyttöön oikeuttava sopimus. Ohjelmistolisenssiksi ymmärretään yleensä lisenssipaperiin painettu, ohjelmiston rekisteröimiseksi tarvittava sarjanumero (lisenssinumero) ja sen mukana tulevat käyttöehdot.

Alkujaan lisenssi tarkoitti lupaa esimerkiksi kulkea toisen omistaman maa-alueen halki. Nykyään sana viittaa pikemminkin teoksen tai ohjelmiston tekijänoikeuksien haltijan määrittelyyn siitä, miten teosta saa käyttää, muunnella tai kopioida. Avoimet lisenssit ovat yleistyneet reaktiona epäoikeudenmukaiseksi koetulle tiukalle lisensoinnille.

Ohjelmistolisenssit 
Ohjelmistoja voidaan lisensoida useilla avoimilla lisensseillä.

Omisteisen ohjelmiston lisensointi voi olla esimerkiksi suoritinmäärän tai käyttäjämäärän mukaan. Omisteinen lisenssi voi myös olla vuosittain uusittava.

Pilvipalvelut kuten Software as a Service (SaaS) perustuvat ohjelmiston vuokraamiseen palveluna.

Erilaisia lisenssejä
 Creative Commons – Maailmalla suosituin avointen sisältöjen lisenssi.
 Public domain – Tekijä luopuu kaikista oikeuksista. Tuotetta voi käyttää ja kopioida vapaasti. Tuotetta voi myydä maksua vastaan. Tuotteen tai sen osan voi lisätä johonkin toiseen tuotteeseen.
 Shareware – Käyttäjät saavat kokeiltavaksi esittelyversion. Kun kokeiluaika on päättynyt, kokeilijan tulee päättää aikooko hän käyttää jatkossa ohjelmaa vai ei. Jos hän päättää jatkaa käyttöä, se on rekisteröitävä (tyypillisesti maksullinen).
 Freeware
 GNU General Public License (GPL)
 GNU Lesser General Public License (LGPL)
 Mozilla Public License (MPL) 1.0 ja 1.1
 BSD-lisenssi
 Apache-lisenssi
 Microsoft Public License (Ms-PL) 
 Microsoft Reciprocal (Ms-RL) 
 IBM Public License 
 Intel Open Source License
 Apple Public Source License
 Nokia Open Source License
 Sun Industry Standards Source License
 Sun Public License
 Omisteinen eli kaupallinen lisenssi, joka ei salli levittämistä

Katso myös
Lisenssimaksu
Patentti
Avoin lisenssi

Lähteet

Aiheesta muualla

 OS-lisenssejä 
 Joinup Licensing Assistant (JLA) - EU:n lisenssivertailutyökalu 

Tekijänoikeus
Tietotekniikka
Seulonnan keskeiset artikkelit
Raija Oranen

Raija Helena Oranen (ent. Laroma, o.s. Juntunen; s. 2. elokuuta 1948 Hyrynsalmi) on suomalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut lähes 100 teosta muun muassa romaaneja, lastenkirjoja, novelleja sekä elokuva- ja televisiokäsikirjoituksia.

Elämä ja ura
Oranen on koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden maisteri. Hän opiskeli Tampereen yliopistossa muun muassa tiedotusoppia ja dramaturgiaa. 

Oranen on kertonut olleensa nuoruudessaan taistolainen ja työskennelleensä toimittajana Tiedonantaja-lehdessä. Hän on myös sanoittanut Agit Prop -yhtyeen levyttämän kappaleen "Laulu II maailmansodasta".

Oranen on käsikirjoittanut televisiosarjat Ruusun aika ja Puhtaat valkeat lakanat, jotka ovat ilmestyneet myös kirjoina. Orasen romaaneja ovat muun muassa historialliset Palladium- ja Maan aamu -sarjat. 2000-luvulla Oranen on kirjoittanut historiallisia romaaneja erityisesti Suomen presidenteistä.

Opetus- ja kulttuuriministeriön yhteydessä toimiva tekijänoikeusneuvosto antoi joulukuussa 2015 Oraselle lausunnon lainaamisesta historiallisessa romaanissa Aurora (2014). Oranen oli lainannut kirjaan otteita Katri Lehdon teoksesta Kytäjän kreivitär: Marie Linderin elämä (1985) mainitsematta alkuteosta. Neuvosto katsoi, että lähde ja tekijä olisi tullut mainita. Oranen katsoi hyödyntäneensä Lehdon kirjaa taustamateriaalina.

Yksityiselämä 
Hän kasvoi metsäteknikko Mikko Juntusen ja yrittäjä Jenny Juntusen perheen neljäntenä, nuorimpana lapsena. Orasella on kaksi täysi-ikäistä poikaa. Hän on ollut naimisissa Jyrki Orasen kanssa vuodesta 1973. 

Oranen asuu Helsingin Toukolassa, mutta viettää aikaansa myös runsaasti Espanjan Aurinkorannikolla.

Tuotanto

Proosa

Draama

Lähteet

Aiheesta muualla

Raija Orasen koko tuotanto aikajärjestyksessä
Raija Orasen viralliset kotisivut
Sanojen ajan artikkeli Raija Orasesta Kirjasampo.fi:ssä
Vallankumoussotureita, rakkaustarinoita ja talouskysymyksiä. Vetus Et Nova 10.11.2012.

Suomalaiset kirjailijat
Suomalaiset televisiokäsikirjoittajat
Vuonna 1948 syntyneet
Elävät henkilöt
Luettelo Armenian kaupungeista

Tämä on luettelo Armeniassa sijaitsevista kaupungeista. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan maassa oli tuolloin 49 kaupunkia.

Oheinen taulukko listaa Armenian kaupungit vuoden 2011 väestönlaskennan mukaisessa suuruusjärjestyksessä (de jure asukasluku). Lisäksi on kerrottu asukasluku kymmenen vuotta varhaisemmassa väestönlaskennassa.  Maakuntakeskukset on esitetty vahvennettuna. Armenian aluehallinnon paikallistasolla on yhdeksän kaupunkikuntaa. Kaupunkikunnista on kerrottu keskuskaupungin asukasluku ja suluissa koko kaupukikunnan asukasluku (kylineen). Kaupunkien suomeen translitteroitu nimimuoto on alustava ja saattaa paikoin vaatia korjausta. Alle 10 000 asukkaan kaupunkien tiedoista on kirjattu vasta osa.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Statistical yearbook of Armenia, 2014  (armstat.am)

Armenian kaupungit
Jarmo Koski

Jarmo Uolevi Koski (s. 2. heinäkuuta 1951 Imatra) on suomalainen näyttelijä. Hänen uransa alkoi jo 1970-luvulla, muun muassa Ahaa Teatterissa, Nukketeatteri Vihreässä omenassa ja 1990-luvulla Teatteri Hevosenkengässä.

Kosken tunnetuin näyttelijäntyö lienee Seppo Taalasmaan rooli saippuasarjassa Salatut elämät, jossa hän on esiintynyt sarjan alusta eli vuodesta 1999 vuoteen 2013 saakka. Koski lopetti sarjassa työskentelyn kevättalvella 2013, ja hänen roolihahmonsa poistui ruudusta 21. lokakuuta 2013. Koski palasi sarjaan kevään 2017 päätösjaksossa, mutta poistui jälleen ruudusta 17. marraskuuta 2017. Hän on esittänyt myöhemmin Talonmies Nokelaisen roolia Iltalehden julkaisemassa Kämppikset-sarjassa, jossa olivat mukana lisäksi Salatut elämät -sarjassa näytelleet Kirsi Ståhlberg ja Mia Ehrnrooth. Vuonna 2017 Koski oli näyttelemässä Seinäjoen Kaupunginteatterissa.

Koski on dubannut animaatiosarjoissa, animaatioelokuvissa, televisiomainoksissa ja dokumenteissa. Hän on antanut äänensä muun muassa Disney-piirroselokuvien Nalle Puhille, Alfred J. Kwak -sarjan Alfredille, Nikke Knatterton -piirrossarjan kertojalle, Teletappien Tiivi-Taaville, Matka maailman ympäri -piirrosarjan Passepartoutille ja Muumilaakson tarinoiden Muumilaakson poliisille.. Häntä kaavailtiin Muumilaakson tarinoita -sarjan Yleisradion 1990-luvulla tehtyyn jälkiäänitykseen Muumipeikon esittäjäksi, mutta hän oli sarjan ensiesityksen aikaan monen muun sarjan teossa. Koski itse ehdotti esittäjäksi Rabbe Smedlundia, joka lopulta kyseisen roolin sai. Koski on maininnut mieluisimpien dubbaamiensa lastenpiirrettyjen olleen Nalle Puh -piirretyt. Hän on Nalle Puhin virallinen, Disneyn hyväksymä suomenkielinen ääninäyttelijä. Vuoden 2012 lopulla Koskelle tarjottiin isoa teatteriosaa Porin ja Rauman teattereissa. Koski suostui, ja näytteli vuoden 2013 molemmissa kaupungeissa. 

Ennen näyttelijän opintojaan Koski on opiskellut opettajaksi.

Koski osallistui MasterChef VIP -kilpailuun, joka alkoi maaliskuussa 2021.

Filmografia

Elokuvat

Sarjat

Dubbaukset

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset näyttelijät
Suomalaiset ääninäyttelijät
Suomalaiset teatterinäyttelijät
Vuonna 1951 syntyneet
Elävät henkilöt
Luettelo Azerbaidžanin kaupungeista

Tämä on luettelo Azerbaidžanissa sijaitsevista kaupungeista.

Suurimmat kaupungit
Oheinen taulukko luetteloi Azerbaidžanin suurimmat, yli 30 000 kaupungit vuoden 2014 alun mukaisessa suuruusjärjestyksessä. Lisäksi pyritään kertomaan kaupunkien asukasluku vuosien 1989, 1999 ja 2009 väestönlaskennoissa.

Muita kaupunkeja 

Alla on lueteltu suuruusluokan 20 000–30 000 asukkaan kaupungit (vuoden 2014 ja vuoden 1989 asukasluvut).
 Sabirabad 29 400; 18 612 (1989)
 Hacıqabul (Adžigabyl) 25 900; 21 504 (1989)
 Masallı (Masally) 25 000, 14 746 (1989)
 Siyəzən ([sijäzä’n], Siazan) 24 700; 18 655 (1989)
 İsmayıllı (Ismailly) 24 600; 11 429 (1989)
 Quba (Kuba) 24 000; 20 791 (1989)
 Şabran (Šabran; -1990 asti Dəvəçi eli Divitši) 24 000; 18 647 (1989)
 Füzuli 22 100; 17 090 (1989)
 Neftçala (Neftetšala) 21 500; 14 241 (1989)
 Biləsuvar (Biljasuvar) 21 500; 18 632 (1989)
 Zaqatala (Zakataly), 21 100; 18 198 (1989)
 Qazax (Kazah), 21 000; 19 045 (1989) 
 Ağsu (Ahsu) 20 700; 14 201 (1989)
 Tərtər (Tartar) 19 700 ; 12 563 (1989)

Pienempiä kaupunkeja
 Şuşa (Šuši, Šuša), Vuoristo-Karabah, 4 600 as (2013); 15 039 (1989);  Azerbaidžanin väkilukuarvio 21 900 (2014) ei vastaa todellisuutta (jonkinlainen de jure väkiluku sodassa pahoin vaurioituneelle, armenialaisen hallitseman alueen kaupungille; mukana luvussa saattavat olla nyttemmin muualla asuvat azeripakolaiset).

Lähteet

Aiheesta muualla

The State Statistical Committee of the Republic of Azerbaijan: Population/ Statistical yearbook/ Population of Azerbaijan  (stat.gov.az)
Population   (president.az)
Azerbaijan  (geohive.com)

Kaupungit
Azerbaidžanin kaupungit
Luettelo Burundin kaupungeista

Tämä on luettelo Burundissa sijaitsevista kaupungeista.

Bubanza
Bujumbura
Bururi
Cankuzo
Cibitoke
Gitega
Karuzi
Kayanza
Kirundo
Makamba
Muramvya
Muyinga
Ngozi
Rutana
Ruyigi

Burundin kaupungit
Luettelo Chilen kaupungeista

Tämä on luettelo Chilessä sijaitsevista kaupungeista.

Arica
Antofagasta
Calama
Chillán
Coyhaique
Concepción
Copiapo
Iquique
La Serena
Los Ángeles
Mejillones
Pucón
Puente Alto
Puerto Montt
Puerto Varas
Punta Arenas
San Bernardo
Santiago
Talcahuano
Talca
Temuco
Valdivia
Valparaíso
Viña del Mar

Chilen kaupungit
Luettelo Djiboutin kaupungeista

Tämä on luettelo Djiboutissa sijaitsevista kaupungeista.

'Ali Sabīĥ
Dikhil 
Djibouti 
Tajūrah 
Ubuk

Djiboutin kaupungit
Joonas Hytönen

Joonas Riku Kullervo Hytönen (s. 12. tammikuuta 1975) on suomalainen juontaja ja televisiotuottaja, joka on tullut tunnetuksi muun muassa televisio-ohjelmista Jyrki, Joonas Hytönen Show, Pelastakaa sotamies Hytönen ja Ruben & Joonas. Hän on toiminut myös radiojuontajana ja käsikirjoittajana. Hytönen kilpaili vuoden 2008 Tanssii tähtien kanssa -televisiosarjassa. Nuorena hän on harrastanut balettitanssia.

Joonas Hytönen on Mattiesko Hytösen adoptiopoika. Hänet on valittu Suomen turhimmaksi julkkikseksi vuonna 2002.. Hän on opiskellut elokuvaohjausta Moskovassa mutta jätti koulun kesken. Hytönen suoritti 2003–2004 asepalveluksensa, jota seurattiin tosi-tv-sarjassa Pelastakaa sotamies Hytönen. Sittemmin hänet hyväksyttiin opiskelemaan valtio-oppia Helsingin yliopistoon. Hytönen oli kihloissa vuoden 1997 Miss Suomen Karita Tuomolan kanssa useita vuosia 2000-luvun alkupuolella.

Hytönen on ollut FremantleMedia Finlandin toimitusjohtaja vuodesta 2017. Hytönen nimitettiin tuotantoyhtiö Banijay Finlandin eli entisen Solar Television Oy:n toimitusjohtajaksi elokuussa 2013. Sitä ennen hän oli työskennellyt vuodesta 2008 tuottajana Moskito Television Oy:ssä. Aiemmin 2000-luvulla hän toimi tuottajana yhdessä Antti ”Pizza” Pekkarisen kanssa perustamassaan tuotantoyhtiö Illusioni Oy:ssä.

Hytönen harrastaa tennistä ja golfia.

Esiintymiset televisiossa 
 Jyrki
 Joonas Hytönen Show (JHS) (1999–2003)
 Pelastakaa sotamies Hytönen (2003–2004)
 Ruben & Joonas (2004–2007)

Teokset

Lähteet 

Suomalaiset televisiotuottajat
Suomalaiset juontajat
Suomalaiset televisiokäsikirjoittajat
Suomalaiset toimittajat
Vuonna 1975 syntyneet
Elävät henkilöt
Don

Don () on yksi Venäjän tunnetuimmista ja maan eteläosien suurimmista joista. Se saa alkunsa Tulasta, Moskovan kaakkoispuolelta ja virrattuaan 1 870 kilometrin matkan laskee Asovanmereen.

Don virtaa hyvin hitaasti. Lähellä suuaukkoa vuotuinen keskivirtaama on 900 m3/s, ja joesta purkautuu noin  29,5 km3 vuodessa mereen. Tavallisesti noin 70 % virtaamasta saadaan kevätkaudella. Joki on yläjuoksultaan jäässä marraskuusta huhtikuun puoliväliin, alajuoksulla joulukuusta maaliskuun lopulle. Jokeen rakennettu tekojärvi on muuttanut alajuoksun virtaaman ajallista jakaumaa. Etenkin joen alajuoksua käytetään vesiliikenteessä. Volgogradin lähellä Don ja  Kaspianmereen laskeva Volga ovat lähellä toisiaan ja niitä yhdistää vuonna 1952 valmistunut Volgan–Donin kanava. 

Suurin Donin varrella sijaitseva kaupunki on Donin Rostov, noin 50 km joen suulta. Donin tärkein sivujoki on Donets. Pohjoinen tärkeä sivujoki on Penzan suunnalta laskeva Hopjor.

Skyytit tunsivat muinoin joen nimellä Tanaïs.

Katso myös
 Skyytit
 Viikinkien idäntie
 Kultainen orda
 Donin kasakat
 Hiljaa virtaa Don
 Donbass

Lähteet

Aiheesta muualla

Vodnyi bassein - Harakteristika (FBU "Azovo-Donskaja basseinovaja administrantsija)  (adgbu.ru)
  

Venäjän joet
Rostovin alueen joet
Tulan alueen joet
Rjazanin alueen joet

Seulonnan keskeiset artikkelit
Luettelo Islannin kaupungeista

Tämä on luettelo Islannissa sijaitsevista kaupungeista.

Akranes
Akureyri
Bíldudalur 
Blönduós 
Bolungarvík 
Borgarnes
Breiðdalsvík 
Búðardalur 
Dalvík
Djúpavík
Djúpivogur  
Drangsnes   
Egilsstaðir
Eskifjörður
Eyrarbakki
Fáskrúðsfjörður
Garðabær
Garður
Grindavik 
Hafnarfjörður
Hella
Hólar
Hólmavík      
Húsavík
Hvammstangi
Hveragerði
Hvolsvöllur
Höfn
Ísafjörður
Keflavík
Kirkjubæjarklaustur
Kópavogur
Mjóifjörður
Mosfellsbær
Neskaupstaður
Njarðvík
Ólafsfjörður
Ólafsvík
Reykholt
Reykjavík
Reyðarfjörður
Sandgerði
Sauðárkrókur
Selfoss
Seyðisfjörður
Siglufjörður
Skálholt
Skógar
Stokkseyri
Stykkishólmur
Stöðvarfjörður
Vestmannaeyjar
Vík í Mýrdal
Vogar
Vopnafjörður
Þorlákshöfn

Islannin kaupungit
Islannin kaupungit
Luettelo Yhdistyneen kuningaskunnan kaupungeista

Seuraavassa on luettelo Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevista 66 kaupungista, joilla on cityn asema. Cityn arvonimen myöntää hallitsija, eikä siihen ole yksiselitteisiä kriteereitä. Cityn asemaan ei liity myöskään etuja eikä velvoitteita vaan se on täysin muodollinen.

Alkuaan vain kaupungit, joissa oli hiippakunnan keskuskirkko eli katedraali (cathedral), olivat cityjä tai katedraalikaupunkeja (cathedral city), mutta tästä ehdosta luovuttiin 1880-luvulla. Myöskään asukasmäärä ei ole ratkaiseva: esimerkiksi walesilaisessa St David’sin pikkukaupungissa on vain kaksituhatta asukasta ja se sijaitsee keskellä kansallispuistoa. Toisaalta Isossa-Britanniassa on monia suuria kaupunkeja, joilla ei ole cityn asemaa, kuten Reading, Dudley ja Northampton.

Englannin kielessä city-nimitystä käytetään arkipuheessa suurehkosta kaupungista, vaikka sillä ei ole virallisesti vahvistettua nimitystä. Esimerkistä käy Lontoo, jolla ei ole virallisesti vahvistettua nimitystä, mutta siihen kuuluu kaksi cityn asemassa olevaa osa-aluetta: Lontoon City ja City of Westminster.

Englanti 
Englannissa seuraavilla 50 kaupungilla on cityn asema:
Bath
Birmingham
Bradford
Brighton and Hove
Bristol
Cambridge
Canterbury
Carlisle
Chester
Chichester
Coventry
Derby
Durham
Ely
Exeter
Gloucester
Hereford
Kingston upon Hull
Lancaster
Leeds
Leicester
Lichfield
Lincoln
Liverpool
Lontoon City Suur-Lontoon alueella
Manchester
Newcastle upon Tyne
Norwich
Nottingham
Oxford
Peterborough
Plymouth
Portsmouth
Preston
Ripon
Salford
Salisbury
Sheffield
Southampton
St Albans
Stoke-on-Trent
Sunderland
Truro
Wakefield
Wells
Westminster Suur-Lontoon alueella
Winchester
Wolverhampton
Worcester
York

Skotlanti 
Skotlannissa seuraavilla kuudella kaupungilla on cityn asema:
Aberdeen
Dundee
Edinburgh
Glasgow
Inverness
Stirling

Wales 
Walesissa seuraavilla viidellä kaupungilla on cityn asema:
Bangor
Cardiff
Newport
St David’s
Swansea

Pohjois-Irlanti 
Pohjois-Irlannissa seuraavilla viidellä kaupungilla on cityn asema:
Belfast
Derry
Armagh
Newry
Lisburn

Kokojärjestyksessä 
Alla on lueteltu kaksikymmentä suurinta kaupunkia, joilla on cityn asema:
Lontoo (cityn asema Lontoon osa-alueilla Lontoon Cityllä ja City of Westminsterillä)
Birmingham
Leeds
Glasgow
Sheffield
Bradford
Edinburgh
Liverpool
Manchester
Bristol
Wakefield
Cardiff
Coventry
Nottingham
Leicester
Sunderland
Belfast
Newcastle upon Tyne
Brighton
Kingston upon Hull

Lähteet 

Yhdistyneen kuningaskunnan kaupungit
Luettelo Italian kaupungeista

Tämä on luettelo Italiassa sijaitsevista kaupungeista.

Italiassa kunta on hallinnollinen yksikkö. Kunta voi saada kaupungin statuksen valtionpäämiehen myöntämänä, historiallisen, taiteellisen tai hallinnollisen merkityksensä takia.  Nykyisin kaupunki-statuksen myöntäminen vaihtelee alueittain, ja autonomisilla alueilla se on paikallinen päätös.

Suurimmat kaupungit 
Suurimmat kaupungit vuoden 2021 arvioidun väkiluvun mukaan
 Rooma	2 783 809 asukasta
 Milano	1 397 715
 Napoli	940 940
 Torino	848 196
 Palermo	640 720
 Genova	558 930
 Bologna	394 463
 Firenze	359 755
 Bari	313 003

Kaikki kaupungit aakkosjärjestyksessä 

Agrigento
Alatri
Alessandria
Ancona
Aosta
L'Aquila
Arenzano
Arezzo
Ascoli Piceno
Asti
Avellino
Bari
Barletta
Belluno
Benevento
Biella
Bologna
Bergamo
Bolzano
Brescia
Brindisi
Cagliari
Campobasso
Caltanissetta
Capri
Carrara
Caserta
Castrovilla
Catania
Catanzaro
Cattolica
Cesena
Chieti
Civita di Bagnoregio
Como
Cosenza
Crotone
Cuneo
Elba
Empoli
Enna
Fabriano
Ferrara
Firenze
Foggia
Forlì
Frosinone
Genova
Gorizia
Grosseto
Imperia
Isernia
Isole Eolie
Isole Pelagie
Latina
Lecce
Lecco
Livorno
Lucca
Macerata
Mantova
Massa
Matera
Mazara del Vallo
Messina
Milano
Modena
Monza
Napoli
Novara
Nuoro
Olbia
Oristano
Otranto
Padova
Palermo
Pantelleria
Parma
Perugia
Pesaro
Pescara
Piacenza
Pistoia
Pisa
Pordenone
Potenza
Prato
Ravenna
Reggio di Calabria
Reggio nell'Emilia
Rimini
Rooma 
Rossano
Rovigo
Salerno
Sassari
Sondrio
Siena
La Spezia
Syrakusa
Taranto
Tarviso
Teramo
Terni
Tissi
Torino
Trapani
Trento
Treviso
Trieste
Udine
Varese
Vasto
Venetsia
Vercelli
Verona
Viareggio
Vicenza
Viterbo

Lähteet 

Kaupungeista
Italian kaupungit