joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Shelby Houlihan

Shelby Houlihan (s. 8. helmikuuta 1993 Sioux City, Iowa) on yhdysvaltalainen juoksija. Hän on kilpaillut sekä keskimatkoilla että kestävyysjuoksussa ja voittanut Yhdysvaltain -mestaruudet ulkoradoilla sekä 1 500 metrin että 5 000 metrin juoksuissa sekä 10 kilometrin maastojuoksusta. Hänellä on myös yliopistomestaruus 800 metrin juoksusta vuodelta 2014.

Houlihan edusti Yhdysvaltoja Rion kesäolympialaisissa 2016 naisten 5 000 metrin kilpailussa. Hänen sijoituksensa kisassa oli 11. Lontoon MM-kilpailuissa 2019 hän oli samalla matkalla 13:s. Hän sijoittui 2018 Birminghamin MM-hallikilpailuissa 1 500 metrillä neljänneksi ja 3 000 metrillä viidenneksi. Saman vuoden maanosien cupissa hän oli 1 500 metrillä toinen. Hän sijoittui 2019 Dohan MM-kilpailuissa 1 500 metrillä neljänneksi Pohjois- ja Keski-Amerikan ennätysajalla 3.54,99.

Houlihanin 5 000 metrillä juoksema aika 14.23,92 on sekä Yhdysvaltain että myös Pohjois- ja Keski-Amerikan ennätys.

Houlihan antoi joulukuussa 2020 dopingnäytteen, joka sisälsi merkkejä nandrolonin käytöstä. Hän sai neljän vuoden kilpailukiellon ajalle 14.1.2021–13.1.2025. Houlihan väitti kärynsä johtuneen sianlihan syömisestä. Hän valitti saamastaan tuomiosta urheilun kansainväliseen vetoomustuomioistuimeen CASsiin, joka kuitenkin piti kilpailukiellon voimassa. Tämän jälkeen hän valitti CASsin päätöksestä Sveitsin korkeimpaan oikeuteen, joka sekin hylkäsi Houlihanin valituksen.

Saavutukset
 Yhdysvaltain yliopistomestaruus 800 metrin juoksussa 2014
 Yhdysvaltain mestaruus 5 000 metrin juoksussa 2017, 2018 ja 2019
 Yhdysvaltain mestaruus 1 500 metrin juoksussa 2018 ja 2019
 Yhdysvaltain hallimestaruus 1 mailin juoksussa 2017
 Yhdysvaltain hallimestaruus 2 mailin juoksussa 2017 ja 2019
 Yhdysvaltain hallimestaruus 1 500 metrin juoksussa 2018 ja 2020
 Yhdysvaltain hallimestaruus 3 000 metrin juoksussa 2018 ja 2020
 Yhdysvaltain maastojuoksumestaruus 10 kilometrin maastojuoksussa 2019
 Continental Cupin hopeaa 1 500 metrin juoksussa 2018
 Jackie Joyner-Kersee Athlete of the year -palkinto 2018

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Yhdysvaltalaiset keskimatkojen juoksijat
Yhdysvaltalaiset kestävyysjuoksijat
Dopingrikkomuksesta tuomitut yleisurheilijat
Dopingrikkomuksesta tuomitut yhdysvaltalaiset
Vuonna 1993 syntyneet
Elävät henkilöt
Jamie Rattray

Jamie Lee Rattray (s. 30. syyskuuta 1992 Kanata, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa hyökkääjänä. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana saavuttanut olympiakultaa Pekingin olympialaisissa vuonna 2022 sekä maailmanmestaruuskilpailuissa hopeaa vuosina  vuonna 2015 ja 2016 sekä pronssia vuonna 2019. Hän voitti alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa kultaa vuonna 2010 sekä saavutti hopeaa vuonna 2009. Etniseltä taustaltaan hän kuuluu métis-kansaan.

Seuratasolla Rattray edusti juniorivuosinaan PWHL-liigan Ottawa Lady Senatorsia vuosina 2006–2010 ja tämän jälkeen Clarksonin yliopiston joukkuetta vuosina 2010–2014. Viimeisenä yliopistovuonnaan hän voitti NCAA:n mestaruuden. Vuodesta 2014 alkaen hän on pelannut CWHL-joukkue Brampton Thunderissa, joka vuonna 2017 muutti nimensä Markham Thunderiksi. Vuonna 2018 hän voitti CWHL:n mestaruuden ja hänet palkittiin Jayna Hefford Trophylla liigan arvokkaimpana pelaajana.

Lähteet 

Kanadalaiset jääkiekkoilijat
Kanadalaiset olympiavoittajat
Vuonna 1992 syntyneet
Elävät henkilöt
Mikko Piela

Mikko Piela (s. 1956) on suomalainen elokuvakriitikko ja dokumentaristi. Hän on kirjoittanut elokuva-arvosteluja verkkolehti Uuteen Suomeen. Hänen tunnetuimpia elokuviaan ovat Maitotilipäivä (1991), joka sai Nordisk Panorama -elokuvafestivaaleilla Vaasassa lyhytdokumenttien kunniamaininnan sekä Viimeiset liiviläiset? (1995), joka sai vuonna 1996 Anjalankosken elokuvapalkinnon.

Filmografia
Naisia yliopistolla (lyhyt dokumentti, 1989)
Maitotilipäivä (lyhyt dokumentti, 1991)
Viimeiset liiviläiset? (pitkä dokumentti, 1995)
Die Eurostadt (lyhyt dokumentti Helsingin kahvila- ja pubkulttuurista, 1995)
Kivet (lyhyt dokumentti kivimiehistä, 2000)
Vieraalla maalla (lyhyt dokumentti, 2001)
Väinö Auer (1895–1981) (pitkä dokumentti, 2006)
Matka Sokolowiin (lyhyt humoristinen sukututkimusdokumentti, 2007)
Kuka välittää? (pitkä dokumentti Itä-Helsingin ihmisistä, 2014)

Lähteet

Kirjallisuutta 
Makkonen, Velipekka: ”Menneitä aikoja haikaileva romantikko”, Mikko Pielan haastattelu. Filmihullu 1/2015.

Aiheesta muualla 
 
 

Suomalaiset dokumenttiohjaajat
Suomalaiset elokuvakriitikot
Vuonna 1956 syntyneet
Elävät henkilöt
Tuula Linna

Tuula Hannele Linna (o.s. Haarala; s. 25. syyskuuta 1957 Kuusamo) on suomalainen oikeustieteilijä, joka toimii Helsingin yliopiston prosessioikeuden  professorina. Hänen keskeisintä osaamisaluettaan on täytäntööpano-oikeus (eli insolvenssioikeus), ja erityisesti siihen kuuluva ulosotto-oikeus. Hän on tutkinut myös konkurssioikeutta ja perinteisen prosessioikeuden piiristä etenkin siviiliprosessioikeuden kysymyksiä. 

Haarala tuli ylioppilaaksi Kuusamon lukiosta vuonna 1977. Hän valmistui Turun yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi 1982. Avioiduttaan ja Linnaksi nimensä vaihtaneena hän jatkoi samassa yliopistossa oikeustieteen lisensiaatiksi 1984, ja oikeustieteen tohtoriksi prosessioikeuden alalta 1988. Varatuomarin arvon hän sai 1990. Hänen suomenkielinen väitöskirjansa (1987) oli otsikoitu Ulosottorealisoinnista de lege ferenda. Hän on Lapin yliopiston dosentti. 

Työurallaan Linna (1983–) on toiminut Turun yliopiston rikosoikeuden ja prosessioikeuden assistenttina ja yliassistentin viransijaisena (1982–1986), Suomen Akatemian nuorempana tutkijana (1987–1989), Oikeusministeriön lainsäädäntöneuvoksena (1990–2011), Joensuun yliopiston (nykynimeltään Itä-Suomen yliopiston) määräaikaisena ja osa-aikaisena (50 %) prosessioikeuden professorina (2006–2008) ja Lapin yliopiston prosessioikeuden professorina (2011–2017). Helsingin yliopiston prosessioikeuden professori hän on ollut syyskuusta 2017.

Linnalla  on ollut ja on monia kansallisia ja kansainvälisiä asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Hän on esimerkiksi Suomen Lakimiesliiton puheenjohtaja (2019–2021), ensimmäinen tähän tehtävään valittu nainen.

Suomalaisen tiedeakatemian jäsen Linna on ollut vuodesta 2012. Hän on Suomen Leijonan ritarikunnan 1. luokan ritari (SL R1). Lisäksi hänen saamiinsa tunnustuksiin kuuluvat Lapin yliopiston Vuoden opettaja -tunnustus (2014) ja Lakimies-aikakauskirjan parhaan artikkelin palkinnot (1993 ja 2015).

Professori Linnasta julkaistiin hänen 60-vuotisjuhlansa kunniaksi juhlakirja Oikeutta oikeudenkäynnistä täytäntöönpanoon: Juhlakirja Tuula Linna vuonna 2017. 

Linna valittiin vuonna 2019 Helsingin yliopiston Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan inspehtoriksi.

Teoksia
 Linna, T. H.: Ulosottorealisoinnista de lege ferenda. Helsinki: Suomalainen lakimiesyhdistys. 1987. Väitöskirja. ISBN 951-855-097-2
 Linna, T. H.: Prosessioikeuden oppikirja. Helsinki: Talentum. 2012.
 Linna, T. H. & Könkkölä, M.: Konkurssioikeus. Helsinki: Talentum. 2013.
 Linna, T. H. & Leppänen, T.: Ulosotto-oikeus I. Ulosottomenettely. 2014. Helsinki: Talentum.
 Linna, T. H. & Leppänen, T.: Ulosotto-oikeus II. Ulosmittaus ja myynti. 2015. Helsinki: Talentum Pro.
 Linna, T. H. & Saarnilehto, A.: Velan vanhentuminen. 2016. Helsinki: Alma Talent.
 Linna, T. H.: Ulosotto-oikeus III: Erityiset täytäntöönpanon lajit ja oikeussuojakeinot. 2018. Helsinki: Alma Talent.

Lähteet

Aiheesta muualla
Juristikirje: Professori Tuula Linna. 4.10.2017 
High trial costs give many in Finland pause. Yle Uutiset 4.3.2019. 

Vuonna 1957 syntyneet
Elävät henkilöt
Suomalaiset oikeustieteilijät
Suomalaiset professorit
Lapin yliopiston professorit
Helsingin yliopiston professorit
Hans von Ohain

Hans Joachim Pabst von Ohain (s. 14. joulukuuta 1911 Dessau – 13. maaliskuuta 1998 Melbourne) oli saksalainen insinööri, joka suunnitteli ensimmäisen toimivan suihkumoottorin. Suihkumoottorin keksiminen liitetään usein brittiläiseen Frank Whittleen, joka patentoi turbojettimoottorin 1930-luvulla.

Valmistuttuaan Göttingenin yliopistosta von Ohain työskenteli siellä Hugo von Pohlin avustajana, joka suositteli tätä kun Ernst Heinkel pyysi yliopistolta apua.

Vuonna 1937 von Ohain esitteli sentrifugaalista HeS-3B -moottoria, jota käytettiin Heinkel He 178:n voimanlähteenä. Heinkelin kone lensi ensi kerran 27. elokuuta 1939 ja oli ensimmäinen suihkumoottorin voimalla lennetty lento.

Sodan jälkeen von Ohain siirtyi Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi tutkijana ja julkaisi tutkimuspapereita sekä rekisteröi 19 patenttia.

Lähteet 

Vuonna 1911 syntyneet
Vuonna 1998 kuolleet
Saksalaiset insinöörit
Raatteen vartiomuseo

Raatteen vartiomuseo on vuonna 1988 perustettu museo Raatteentiellä, lähellä Suomen itärajaa.

Rajavartiointi Suomussalmella sai alkunsa maaliskuussa 1918, kun paikallisesta suojeluskuntaosastosta komennettiin yhdeksän miestä vartioon Raatteen Raatevaaralle. Tämä yhdeksän miehen ryhmä majoittui Iikkala-nimiseen taloon ja heidän tehtävänä oli kylän ja kyläläisten suojelu.

Rajojen vartiointi kuului aluksi puolustusvoimille rajavartiolaitoksen perustamiseen 21.maaliskuuta 1919 saakka. Varsinainen rajavartioasema, eli nykyinen vartiomuseo valmistui vuonna 1923. Rakennustyöstä vastasi suomussalmelaiset Kurimon veljekset. Rakennukseen kuului vartiopäällikön asunto, keittiö, toimisto ja miehistötupa. Raatteen vartiomuseo on ennen sotia rakennetuista vartioasemista ainoa Suomessa, joka on säilynyt meidän päiviimme asti. Talvisodan syttyessä suomalaiset joutuivat vetäytymään nopeasti, eivätkä he ehtineet polttaa rakennusta. Rakennus oli rajavartioston käytössä vuoteen 1958 saakka, jolloin toiminta siirtyi viereen rakennettuun uuteen rakennukseen, lukuun ottamatta muutaman kuukauden jaksoa uuden rakennuksen remontin aikana. Uusi vartioasema oli käytössä 31.12.2010 saakka, jolloin asema muutti Ämmänsaareen. 

Ajatus museon perustamisesta syntyi 1980-luvulla Kainuun rajavartiostokillan Suomussalmen osaston piirissä. Avajaisia oli todistamassa parisataapäinen vierasjoukko 9.6.1988. Ennen museointia vartioasema ehti toimia myös perheasuntona.

Kuvia

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Raatteen vartiomuseo Suomussalmen kunnan sivuilla
 Raatteen vartiomuseo, Kainuun paikallismuseoita ja kulttuuriympäristökohteita -portaalissa

Suomen sotahistorialliset museot
Kainuun paikallismuseot
Suomussalmen museot
Kainuun sotahistorialliset museot
Baserri

Baserri on perinteinen ristikko- tai kivitalo. Baserreja on Baskimaassa Pohjois-Espanjassa ja Lounais-Ranskassa. Baserri, jossa on kevyet viistokatot ja sisäänkäynti, on alueelle tunnusomainen rakennustyyli, ja rakennukset muodostavat olennaisen osan perinteisten baskiyhdyskuntien rakennuksista. Monessa baserrissa sijaitsee samassa rakennuksessa myös navetta.

Lähteet 

Talotyypit
Baskimaa
Maatalousrakennukset
Elisabet Ahlberg

Elisabet Ahlberg (s. 1952, erään lähteen mukaan ilmeisen virheellisesti 1.1.1956) on ruotsalainen filosofian tohtori ja Göteborgin yliopiston elektrokemian professori.

Ahlberg suoritti perustutkinnon Lundin yliopistossa 1976 ja valmistui sieltä filosofian tohtoriksi 1980. Hänen englanninkielinen  väitöskirjansa (1980) on otsikoitu Development and applications of electroanalytical techniques for kinetic studies. 

Ahlberg työskenteli fysikaalis-orgaanisen sähkökemiaan liittyvän väitöskirjatyönsä aikaan Norjan teknis-luonnontieteellisessä yliopistossa Norjan Trondheimissä professori V. D. Parkerin ohjauksessa. Ahlbergin työura jatkui Chalmersin teknillisessä korkeakoulussa ja Göteborgin yliopistossa sähkökemian parissa. Hänet nimitettiin Göteborgin yliopiston sähkökemian apulaisprofessoriksi vuonna 1990 ja epäorgaanisen kemian professoriksi vuonna 2000. Hänen tutkimustyönsä lähestyy kvanttikemiaan liittyviä aiheita usein kokeellisella otteella. 

Ahlberg on ollut vuodesta 2006 Suomalaisen Tiedeakatemian ulkomainen jäsen.

Lähteet

Aiheesta muualla
Elisabeth Ahlberg  (researchgate.net)

Ruotsalaiset kemistit
Göteborgin yliopiston professorit‎
Ruotsalaiset professorit
Vuonna 1952 syntyneet
Elävät henkilöt
Lulu Ranne

Lulu Ranne (ent. Riikonen, o.s. Niemelä; s. 12. heinäkuuta 1971 Kristiinankaupunki) on suomalainen poliitikko ja perussuomalaisten ensimmäisen kauden kansanedustaja sekä Vapaan Pohjolan varapuheenjohtaja. Ranne valittiin vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Hämeen vaalipiiristä 7 812 äänellä. 

Ranne on koulutukseltaan diplomi-insinööri.

Poliittinen ura 
Ranne valittiin Hämeenlinnan kaupunginvaltuustoon vuoden 2008 kunnallisvaaleissa 161 äänellä. Hän on toiminut Hämeenlinnan kaupunginhallituksessa vuodesta 2013.

Ennen perussuomalaisiin loikkaamista Ranne oli kokoomuksen kunnanvaltuutettu ja hän oli myös kokoomuksen kansanedustajaehdokas vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Hän loikkasi perussuomalaisiin vuoden 2012 keväällä.

Lulu Ranne oli kansanedustajaehdokkaana toisen kerran vuonna 2015. Silloin hänestä tuli varakansanedustaja. Eduskuntaan asti hän pääsi kolmannella yrityksellään vuoden 2019 eduskuntavaaleissa 7 812 äänellä Hämeen vaalipiiristä.

Lähteet 

Nykyiset kansanedustajat
Perussuomalaiset poliitikot
Kansallisen Kokoomuksen poliitikot
Hämeenlinnan kaupunginvaltuutetut
Hämeen vaalipiiri
Suomalaiset insinöörit
Vuonna 1971 syntyneet
Elävät henkilöt
Portugalin ralli 2012

Portugalin ralli 2012 (virallisesti 46. Vodafone Rally de Portugal 2012) oli Rallin MM-sarjan kauden 2012 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 29. maaliskuuta.–1. huhtikuuta.

Tulokset

Muuta 
 Mads Østbergin uran ensimmäinen voitto.
 Adaptan ensimmäinen voitto.
 Jevgeni Novikovin uran ensimmäinen palkintokorokesija ollen ensimmäinen venäläinen, joka on yltänyt palkinnoille MM-rallissa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

MM-rallikausi 2012
Portugalin ralli
Suomisarja (salibandy)

Miesten Suomisarja on kaudesta 2020–2021 lähtien järjestettävä salibandyn kolmanneksi korkein sarjataso. Se perustetaan Divarin ja II-divisioonan väliin. Suomen Salibandyliitto tiedotti sarjan perustamisesta vuoden 2019 alussa.

Sarjajärjestelmä

Runkosarja 
Sarja pelataan kolmessa lohkossa.
A-lohkossa pelataan 10 joukkueen, B-lohkossa 13 joukkueen ja C-lohkossa 11 joukkueen kaksinkertainen sarja.

Lohkojen sijoille 1.-2. sijoittuneet etenevät Divarikarsintoihin yhdessä Divarin runkosarjan sijoille 11.-12. sijoittuneiden joukkueiden kanssa.

Liigakarsinnat 
A-lohkon 9.sijoittunut joukkue, B-lohkon 9.–11.sijoittuneet joukkueet ja C-lohkon
9.–10.sijoittuneet joukkueet karsivat paikastaan Suomisarjaan kaudelle 2022-2023.

A-lohkon 10.sijoittunut joukkue, B-lohkon 12.–13.sijoittuneet joukkueet ja C-lohkon 11.sijoittunut joukkue putoavat 2.divisioonaan kaudelle 2022-2023.

Pohjois-Suomen alueen joukkueet eivät osallistu Suomisarjaan.

Joukkueet 2021–2022 
Lohko A

Lohko B

Lohko C

Lähteet 
 https://salibandy.fi/uutiset/salibandyliiton-uutiset/salibandyyn-uusia-sarjatasoja-kaudelle-2020-2021/
 https://salibandy.fi/fi/uutiset/naisten-1-divisioona-miesten-suomisarja-seka-p21-sm-sarja-laajenevat-nain-paikat-maaraytyvat/

Suomen salibandysarjat
Tilta Killinen

Matilda (Tilta) Josefina Killinen, o.s. Lagus, (3. tammikuuta 1850 Isokyrö – 5. huhtikuuta 1937 Kuopio) oli kuurojenkoulun opettaja ja oppikirjantekijä.

Killisen vanhemmat olivat lukkari Claes Wilhelm Lagus ja Gustava Elisabet Berlin. Hän oli vuodesta 1873 naimisissa Kuopion kuuromykkäinkoulun johtajan, valtiopäiväedustaja Kustaa Killisen kanssa. Heidän poikiaan olivat Kullervo Killinen ja Ilmari Killinen Tytär oli laulajatar Tellervo Killinen (Laurila).

Killinen valmistui Jyväskylän seminaarista 1873. Hän teki opintomatkoja kuurojenkouluihin ulkomaille. Hän toimi opettajana ensin Kokemäen 1. kansakoulussa 1873–1880, sitten Kuopion kuuromykkäinkoulussa vuodesta 1885. Samalla hän toimi laulunopettajana Kuopion suomalaisessa tyttökoulussa vuosina 1880–1915. Hän opetti myös Steniuksen lastenkoulussa. Hän hoiti Kuopion kuuromykkäinkoulun johtajan virkaa useaan otteeseen miehensä sijasta tämän ollessa valtiopäivillä Kuopion kaupungin edustajana tai ulkomailla.

Julkaisut
 Tilta Josefina Killinen: Lasku-harjoituksia kuuromykkäin kouluja varten. 1–3.Kuopio: 1896.

Lähteet 

Suomalaiset opettajat
Vuonna 1850 syntyneet
Vuonna 1937 kuolleet
Maria Kahelin

Maria Kahelin (20. helmikuuta 1867 Jyväskylä – 21. heinäkuuta 1936 Jyväskylä) oli kuurojen koulun opettaja ja johtaja.

Kahelinin vanhemmat olivat Jyväskylän lyseon rehtori Karl Henrik Kahelin ja Anges Charlotta Aejmelaeus. Kahelin valmistui tyttökoulusta 1883, Jyväskylän opettajaseminaarista 1889 ja suoritti kasvatusopin tutkinnon Helsingin yliopistossa 1897 sekä tietopuoliset ja käytännölliset kokeet kuuromykkäinkoulujen opettajan ja johtajattaren virkoja varten 1897. Hän auskultoi kuurojen opetusta sen jälkeen 1899 Tukholmassa, Gävlessä, Karlskronassa ja Kööpenhaminassa.

Kahelin toimi kansakoulunopettajana Petäjävedellä 1889–1890, valmistavassa koulussa Jyväskylässä 1890–1895, pastori Ernesti Luoman ja Helena Luoman perustamassa valtion Jyväskylän kuuromykkäinkoulussa 1895–1899. Sen jälkeen hän oli Pietarsaaren ruotsinkielisen kuuromykkäinkoulun johtajattaren Anna Heikelin kuoltua vuodesta 1899 koulun johtajatar.

Kahelinilla oli useita luottamustehtäviä. Hän oli Östensön turvakodin johtokunnan jäsen vuodesta 1910, NNKY:n johtokunnan jäsen Jyväskylässä 1897–1909, Pietarsaaressa 1903–1919. Suomen NNKY:n pääjohtokunnan jäsen hän oli 1905–1911. Hän oli Kuuromykkäin Auttajayhdistyksen Pietarsaaren piirin puheenjohtajana sen alusta alkaen, vuodesta 1904. Jäätyään Pietarsaaresta eläkkeelle Kahelin palasi Jyväskylään ja toimi siellä Kuuromykkäin yhdistyksen puheenjohtajana.

Lähteet 

Suomalaiset opettajat
Suomen oppilaitosten rehtorit
Vuonna 1867 syntyneet
Vuonna 1936 kuolleet
Heidi Viljanen

Heidi Viljanen (s. 18. elokuuta 1980 Kankaanpää) on suomalainen poliitikko, joka valittiin kansanedustajaksi vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Suomen Sosialidemokraattinen Puolueen edustajana Satakunnan vaalipiiristä.

Ura  
Viljanen on valmistunut sosionomiksi vuonna 2002 ja yhteiskuntatieteiden maisteriksi vuonna 2011. Hän on työskennellyt Kankaanpään A-kodin johtajana vuodesta 2015 lähtien. Viljanen valittiin Kankaanpään kaupunginvaltuustoon vuoden 2012 kunnallisvaaleissa. Vuosina 2017–2019 hän toimi Kankaanpään kaupunginhallituksen puheenjohtajana. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Viljanen sai 2 167 ääntä. Vuoden 2021 kuntavaaleissa hän oli Kankaanpään ääniharava 340 äänellä ja toimii Kankaanpään kaupunginvaltuuston 2. varapuheenjohtajana.

Viljanen toimii eduskunnassa ympäristövaliokunnan varsinaisena jäsenenä.

Lähteet 

Nykyiset kansanedustajat
Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Kankaanpään kaupunginvaltuutetut
Satakunnan vaalipiiri
Vuonna 1980 syntyneet
Elävät henkilöt
Katalonian ralli 2014

Katalonian ralli 2014 (virallisesti 50. RallyRACC Catalunya – Costa Daurada 2014) oli Rallin MM-sarjan kauden 2014 12. osakilpailu, joka ajettiin 24–26. lokakuuta.

Tulokset

Lähteet

Aiheesta muualla 

MM-rallikausi 2014
Katalonian ralli
Walesin ralli 2014

Walesin ralli 2014 (virallisesti 70. Wales Rally GB 2014) oli Rallin MM-sarjan kauden 2014 13. ja viimeinen osakilpailu, joka ajettiin 14–16. marraskuuta.

Tulokset

Muuta 
 Mikko Hirvosen uran viimeinen kilpailu.

Lähteet

Aiheesta muualla 

MM-rallikausi 2014
Walesin ralli
Eeva Kalli

Eeva Kalli (s. 10. tammikuuta 1981 Kiukainen) on suomalainen poliitikko, joka valittiin kansanedustajaksi vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Suomen Keskustan edustajana Satakunnan vaalipiiristä.

Poliittinen toiminta 
Kalli on koulutukseltaan kauppatieteiden ja hallintotieteiden maisteri. Hän on toiminut pääministerien Mari Kiviniemen ja Matti Vanhasen EU-asioiden neuvonantajana, elinkeinoministeri Mauri Pekkarisen erityisavustajana sekä komissaari Olli Rehnin avustajana Euroopan komissiossa Brysselissä. Kalli on työskennellyt myös Energiateollisuus ry:n viestintä- ja yhteiskuntasuhdejohtajana, sekä ennen kansanedustajaksi valintaansa vuodesta 2017 lähtien Miltton Networksin toimitusjohtajana. 

Eduskuntavaaleissa 2019 Kalli sai 6 717 ääntä.

Yksityiselämä 
Eeva Kallin isä on entinen kansanedustaja Timo Kalli. Hän on asunut vakituisesti Helsingissä vuodesta 2011 lähtien, mutta nykyään Kallin perheellä on myös kakkoskoti Eurassa.

Lähteet 

Nykyiset kansanedustajat
Suomen Keskustan poliitikot
Satakunnan vaalipiiri
Vuonna 1981 syntyneet
Elävät henkilöt
Josef Holeček (kirjailija)

Josef Holeček (27. helmikuuta 1853 Stožice – 6. maaliskuuta 1929 Praha) oli tšekkiläinen kirjailija, toimittaja ja kääntäjä. Hänen realistiset ja maaseutuaiheiset teoksensa sijoittuivat Etelä-Böömin läänin alueelle. Hän käänsi myös Kalevalan tšekin kielelle. Holečekin kaunokirjallinen pääteos oli 12 kirjana julkaistu Naši (1897–1930, 'Meidän väkeä'), joka kuvaa maalaiselämää eteläböömiläisessä Stožicen kylässä.

Holeček suoritti opintonsa Písekissä, České Budějovicessa ja Táborissa. Táborissa hän ystävystyi useiden eteläslaavien kanssa ja kiinnostui heidän kansanperinteestään ja yleisesti kirjallisuudesta, taiteesta ja historiasta. Opintojen päätyttyä Holeček työskenteli Zagrebissa, ja vuonna 1875 hänestä tuli Prahassa ilmestyneen Národní listy -lehden Balkanin kirjeenvaihtaja. Slavofiilina tunnettu Holeček vieraili 1887 Venäjällä, ja vuonna 1889 hän teki matkan Anatolian halki, jolloin hän kävi myös Istanbulissa.

Holeček opiskeli suomen kieltä Prahan kirjastossa amanuensseina toimineiden Leopold Geitlerin ja Bohuslav Čermákin avustuksella. Opiskelussa he käyttivät Leipzigin antikvariaateista hankittuja suomalais-saksalaisia sanakirjoja ja Johan Strahlmannin vuonna 1818 ilmestynyttä saksankielistä suomen kielioppia Finnische Sprachlehre für Finnen und Nicht-Finnen, koska Prahan ja Skandinavian kirjakauppojen välillä ei tähän aikaan ollut vielä yhteyksiä. Holečekin Kalevala-käännös ilmestyi pääosin hänen omalla kustannuksellaan vuosina 1894–1895. Käännöksestä julkaistiin toinen painos Prahassa 1953. Uusi painos on julkaistu vuonna 1999.

Holeček oli kotoisin Etelä-Böömistä. Julkaistuaan 1884 Aino-runojen käännöksen hän siirsi oivallisella tavalla tšekin kielelle koko Kalevalan (Kalevala, národní epos Finu, 1893–1895) sekä Kantelettaren 1904–1905. Holeček on toiminut sanomalehtimiehenä ja kirjoittanut paitsi esityksiä Bosnian, Hertsegovinan ja Montenegron oloista, myös teoksen 'Venäjä ja Länsi'.

Julkaisut
 Kalevala: národní epos Finu, Kalevala : národní epos Finu. Epilogue: Jan Petr Velkoborský. Praha : Ivo Železný 1999 ISBN 80-237-3585-3 

Suomennettuja näytteitä antologiassa
 Slaavilaisen kirjallisuuden kultainen kirja, toim. V. K. Trast, WSOY 1936

Lähteet

Aiheesta muualla

 Josef Holeček, Kalevalan kääntäjistä ja käännöksistä: Tshekin kieli, Valvoja 1909, s. 320–323
 Hannes Jukonen, Kalevalan kääntäjän muistolle, Kansan kuvalehti, 12.4.1929 nro 15, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Tšekkiläiset kirjailijat
Tšekkiläiset kielenkääntäjät
Vuonna 1853 syntyneet
Vuonna 1929 kuolleet
Ulla Connor

Ulla Maija Connor (aiemmin Niemelä-Connor; s. 23. lokakuuta 1948) on suomalaistaustainen filosofian tohtori, joka on työskennellyt pitkään yhdysvaltalaisten Purduen ja Indianan yliopistojen yhteiskampuksella (Indiana University-Purdue University Indianapolis) Indianapolisissa  lingvistiikan professorina. 

Niemelä-Connor opiskeli perustutkintonsa Helsingin yliopistossa (HuK 1970, FK 1974), Floridan yliopistossa (MA 1971) ja  Wisconsinin yliopistossa Madisonissa (1973). Hänen Helsingin yliopistolle laadtimansa englantilaisen filologian pro gradu (1974) oli otsikoitu The use of adjectives in Milton's earlier and later poetry : a study. Tohtoritutkintonsa Connor suoritti Wisconsinin yliopiston Madisonin kampuksella (Ph.D. 1978).  
 
Connor on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian ulkomainen jäsen vuodesta 2000.

Teoksia
(osa)
 Ulla Niemelä-Connor: The use of adjectives in Milton's earlier and later poetry : a study. Helsinki : Helsingin yliopisto. 1973. Pro gradu -työ. 
 Ulla Connor:Contrastive Rhetoric. Cambridge University Press, 1996. ISBN 0-521-44145-5 (hardb.), ISBN 0-521-44688-0 (paperb.) 
 Diane Dewhurst Belcher & Ulla Connor: Reflections on multiliterate lives. Clevedon, England ; Buffalo, N.Y. : Multilingual Matters cop. 2001. ISBN 9781853597046 (e-book), ISBN 9781853595219 (printed book), ISBN 9781853595226 (printed book). 
 Ulla Connor & Thomas A. Upton (toim) Applied corpus linguistics : a multidimensional perspective. Amsterdam : Rodopi. 2004. ISBN 90-420-1922-0.
 Ulla Connor, Ed Nagelhout & William V. Rozycki: Contrastive rhetoric : reaching to intercultural rhetoric. John Benjamins Pub cop. 2008. ISBN 9789027291462 electronic book (e-book), ISBN 9789027254139 (printed book).
 Ulla Connor: Intercultural Rhetoric in the writing classroom. University of Michigan Press, 2012.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Ulla Connor  (researchgate.net)
 Ulla Connor. Director, ICIC  (linkedin.com)

Vuonna 1948 syntyneet
Elävät henkilöt
Suomalaiset kielitieteilijät
Suomalaiset professorit
Maahockey kesäolympialaisissa 2020 – naisten turnaus

Naisten maahockeyturnaus Tokion olympialaisissa 2020 pelattiin Oi Hockey Stadiumilla 24. heinäkuuta – 6. elokuuta. Turnaukseen osallistui 12 joukkuetta, joista yksi paikka oli varattu isäntämaa Japanille. Hallitsevana mestarina turnaukseen lähtei Iso-Britannia.

Karsinnat
Karsinnat koostuvat maanosien omista karsintaturnauksista sekä yleisistä karsintapahtumista. Afrikan, Aasian, Amerikan, Euroopan ja Oseanian karsintaturnauksista pääsee yksi joukkue.

Olympiaturnaukseen päässeet maat

1 Japani voitti Aasian kisoissa maahockeyturnauksen, jolloin kyseisestä turnauksesta mikään uusi joukkue ei karsiutunut olympiaturnaukseen. Karsintapaikka siirtyi yleisiin karsintapahtumiin.

Lohkovaihe
Lohkojen joukkueet jaettiin FIH:n rankingin perusteella siten, maat saivat sijoituksen rankingin perusteella. Lohkoon A sijoitettiin maat sijoilla 1., 4., 5., 8., 9. ja 12. Lohkot ilmoitettiin 23. marraskuuta 2019.

Lohko A

Lohko B

Pudotuspelit

Ottelut

Puolivälierät

Välierät

Pronssiottelu

Loppuottelu

Sijoitukset

Mitalistijoukkueiden pelaajat

Lähteet

Naisten turnaus
Bulgarian ralli 2010

Bulgarian ralli 2010 (virallisesti 41. Rally Bulgaria 2010) oli Rallin MM-sarjan kauden 2010 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 9−11. heinäkuuta. Kilpailu oli Citroënin ylivoimaa, kun Fordin menestys viikonlopun aikana kariutui väärään rengasvalintaan sekä erikoiskokeiden pohja-aikojen puuttumiseen. Kilpailun voitti Citroënin Sébastien Loeb.

Tulokset

Muuta 
 Frigyes Turánin uran ensimmäiset pisteet.

Lähteet

Aiheesta muualla 

MM-rallikausi 2010
Bulgarian ralli
Solveig Wikström

Solveig Ragnborg Wikström (o.s. Johansson; s. 3. syyskuuta 1931 Jomala) on suomenruotsalainen taloustieteilijä ja Tukholman yliopiston yritystalouden emeritaprofessori.

Wikström  valmistui diplomiekonomiksi Åbo Akademista vuonna 1954 ja filosofian lisensiaatiksi Göteborgin yliopistosta 1961.

Wikström nimitettiin Tukholman yliopiston apulaisprofessoriksi 1968, Lundin yliopiston professoriksi 1978 ja Tukholman yliopiston professoriksi 1989.
 
Suomalaisen Tiedeakatemian ulkomainen jäsen Wikström on ollut vuodesta 1993. Vuonna 1999 hänelle myödettiin ruotsalaisen Torsten Söderbergin säätiön taloustieteellinen palkinto (Det Söderbergska handelspriset).

Teoksia
 Wikström, Solveig – Normann, Richard: Knowledge and value: A new perspective on corporate transformation. London: Routledge, 1994. ISBN 0-415-09817-3

Lähteet

Aiheesta muualla
 Solveig Wikström. Stockholm University, School of Business. Researchgate. 
 

Vuonna 1931 syntyneet
Elävät henkilöt
Taloustieteilijät
Tukholman yliopiston professorit
Suomalaiset professorit
Jordanian ralli 2010

Jordanian ralli 2010 (virallisesti 2. Jordan Rally WRC 2010) oli Rallin MM-sarjan kauden 2010 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 1–3. huhtikuuta

Tulokset

Muuta 
 Kimi Räikkösen uran ensimmäiset pisteet.

Lähteet 

MM-rallikausi 2010
Jordanian ralli
Turkin ralli 2010

Turkin ralli 2010 (virallisesti 10. Rally of Turkey 2010) oli Rallin MM-sarjan kauden 2010 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 16−18. huhtikuuta. Kilpailun voitti Sébastien Loeb. Mikko Hirvonen ja Jari-Matti Latvala kärsivät kilpailun aikana rengasrikoista ja ajovirheistä, ja Kimi Räikkönen ajoi kauden parhaimman tuloksensa sijoittumalla viidenneksi.

Tulokset

Muuta 
 Dennis Kuipersin uran ensimmäiset pisteet.
 Aaron Burkartin uran ensimmäinen piste.

Lähteet 

MM-rallikausi 2010
Turkin ralli
Slaava Räsänen

Slaava "Twista" Räsänen (s. 6. kesäkuuta 1987) on suomalainen Counter-Strike: Global Offensive -valmentaja sekä entinen kilpapelaaja. Hän valmensi suomalaista ENCE eSports -organisaation joukkuetta vuosina 2018–2020. Aiemmin Räsänen on valmentanut muun muassa maltalaista iGame-joukkuetta.

Syyskuussa 2020 Räsänen sai 15 kuukauden bannin valmentajana toimimisesta. Räsänen oli käyttänyt iGame-joukkuetta valmentaessaan hyväksi ohjelmointivirhettä, joka mahdollisti vastajoukkueen pelaajien seuraamisen huomaamatta. ENCE ilmoitti kunnioittavansa päätöstä ja siirsi Räsäsen pois valmentajan tehtävästä. Hänet korvasi valmentajana myöhemmin Eetu "saw" Saha.

Lähteet 

Suomalaiset elektronisen urheilun ammattilaiset
Suomalaiset urheiluvalmentajat
Elävät henkilöt
Vuonna 1987 syntyneet
Joyce Beatty

Joyce Birdsong Beatty (o.s. Hannah; s. 12. maaliskuuta 1950 Dayton, Ohio) on yhdysvaltalainen poliitikko. Beatty kuuluu Yhdysvaltain demokraattiseen puolueeseen. Hän on istunut Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä Ohion vaalipiiristä tammikuusta 2013 lähtien.

Hänen miehensä Otto Beatty Jr. on poliitikkona samassa puolueessa.

Lähteet 

Yhdysvaltalaiset poliitikot
Vuonna 1950 syntyneet
Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenet
Elävät henkilöt
Harriet Wallberg

Gun Harriet Vallberg Henriksson (s. 25. toukokuuta 1956) on ruotsalainen kliinisen fysiologian erikoislääkäri ja Karoliinisen instituutin fysiologian professori. Hän toimi Karoliinisen instituutin rehtori (2004–2012) ja kansleri (6/2014–9/2016), kunnes hänet vapautettiin tästä tehtävästä, koska oli osaltaan vaikuttanut italialaisen kirurgi-tutkija Paolo Macchiarinin palkkaamiseen Karoliiniseen instituuttiin.

Wallberg opiskeli ensin liikunnanopettajaksi Tukholmassa (GIS, 1975–1977) ja sitten lääkäriksi Karolisessa instituutissa (LL 1986). Hän väitteli vuonna 1987. Vuonna 1988 hänestä tuli Karoliinisen instituuttin dosentti. Hän suoritti kliiniseen fysiologian erikoistumisen 1993. 

Suomalaisen Tiedeakatemian ulkomainen jäsen vuodesta 2006.

Lähteet

Aiheesta muualla

Vuonna 1956 syntyneet
Elävät henkilöt
Ruotsalaiset lääkärit
Ruotsalaiset professorit
Asseri Kinnunen

Asseri Kinnunen (s. 5. heinäkuuta 1998 Pyhäselkä) on entinen Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtaja ja Joensuun kaupunginvaltuuston jäsen.

Toiminta 

Aikaisemmin Kinnunen on toiminut Perussuomalaisten Nuorten Pohjois-Karjalan piirin puheenjohtajana. Lisäksi Kinnunen toimii Maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunnan varapuheenjohtajana kaudella 2019–2023. Tämän lisäksi Kinnunen toimii Pohjois-Karjalan Osuuskaupan (PKO) edustajistossa kaudella 2020–2024.

Marraskuun lopulla 2018 Kinnunen valittiin Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtajaksi vuodelle 2019 järjestön syyskokouksessa Kuopiossa hänen voitettuaan äänestyksessä Sebastian Tynkkysen . Hänet valittiin jatkokaudelle puheenjohtajaksi vuodelle 2020 PS-Nuorten syyskokouksessa Riihimäellä marraskuussa 2019.

Maaliskuussa 2020 Perussuomalaiset rp. perusti uuden nuorisojärjestön, nimeltään Perussuomalainen Nuoriso, jonka puheenjohtaja toimii kansanedustaja Jenna Simula. Kinnunen toimi uuden nuorisojärjestön varapuheenjohtajana.

Kinnunen oli perussuomalaisten ehdokkaana vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa.

Yleisradion ”Taistelu äänistä” -dokumentin mukaan Kinnunen on suorittanut varusmiespalveluksen Kainuun prikaatissa.

Poliittiset näkemykset
Kinnunen on profiloitunut turvallisuuspolitiikassa ja maahanmuuttoasioissa. Hän on maanpuolustuksen, nuorison ja syrjäkylien puolestapuhuja sekä pakkoruotsin, maahanmuuton ja Euroopan unionin, euron ja Schengenin sopimuksen vastustaja. Kinnusen mielestä suomalaisten aleneva syntyvyys on Suomen suurimpia ongelmia. Twitter-tilillään hän kertoo kannattavansa pakkoruotsin poistamista ja valtion muuttamista yksikielisesti suomenkieliseksi. Kinnusen mukaan tulisi Euroopan unionista, eurosta ja Schengen-alueesta erota mahdollisimman nopeasti. Hän kannattaa Suomen liittymistä puolustusliitto NATOn jäseneksi. Kinnunen on Ahvenanmaan remilitarisoinnin, Jäämeren radan ja hävittäjähankinnan kannattaja, suhtautuu kriittisesti Venäjään ja vastustaa maahanmuuttoa Suomeen. Kinnusen mukaan yksityisautoilun turvaaminen on tärkeää. Samoin tärkeäksi hän katsoo ydinvoiman tuotannon lisäämisen ja kotimaisen uraanin louhimisen. Venäjän uhan varalta Kinnunen on vaatinut Ottawan sopimuksesta eroamista ja jalkaväkimiinojen käyttöönottoa.

Vuonna 2019 Kinnunen esitti Joensuun kaupunginvaltuustossa 1000 euron vauvarahan käyttöönottoa maksettavaksi nuorille pariskunnille syntyvyyden ja lapsiperheiden tukemiseksi.

Vaalit
Kinnunen oli perussuomalaisten kuntavaaliehdokas Joensuussa kevään 2017 kuntavaaleissa. Hän pääsi Joensuun kaupunginvaltuustoon kaupungin nuorimpana valtuutettuna ollessaan vain 18-vuotias. Vuoden 2021 kuntavaaleissa Kinnunen sai 586 ääntä ja tuli valituksi Joensuun valtuustoon. 

Toukokuussa 2019 Kinnunen valittiin Pohjois-Karjalan maakuntavaltuustoon.

Vuonna 2019 Kinnunen oli perussuomalaisten ehdokkaana europarlamenttivaaleissa. Hän sai 2 915 ääntä eikä tullut valituksi.

Kinnunen toimii myös kaudella 2020–2024 Pohjois-Karjalan Osuuskaupan (PKO) edustajistossa.

Lähteet

Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtajat
Vuonna 1998 syntyneet
Perussuomalaiset poliitikot
Elävät henkilöt
Joensuun kaupunginvaltuutetut
Työelämäprofessori

Työelämäprofessori (), joka esiintyy joskus muodossa vierailijaprofessori, on määräaikainen opetustehtävä suomalaisissa yliopistoissa. Sen täyttämisessä ei käytetä vertaisarviointia, eikä se ole yliopistolain mukainen virka. Professoriliiton mielestä sitä ei pidä lyhentää muotoon professori.

Työelämäprofessorit Suomessa
Suomessa on ainakin 138 työelämäprofessoria, joista Aalto-yliopistossa 49 (2021-2022), kun varsinaisia professoreja on yli 2 300 ja apulaisprofessoreja yli 600. Työelämäprofessoreilta ei edellytetä tohtorin tutkintoa kuin kolmessa yliopistossa. Taideyliopisto on poikkeus: siellä ei ole erikseen nimetty työelämäprofessoreja, vaan osa professoreista on taiteellisin perustein valittuja työelämään kytkeytyviä henkilöitä.

Helsingin yliopistossa tehtävä edellyttää tohtorin tutkinnon suorittamista, ja se täytetään kutsusta. Kutsutulla on työelämässä saavutettuja erityisen merkittäviä ansioita ja kokemusta, joista on hyötyä yliopiston toiminnalle. Yliopisto ei lue työelämäprofessoria varsinaisten professorien ryhmään.

Tampereen yliopistossa journalistiikassa käsitettä vastaava tehtävänimike on ollut vierailijaprofessori. Journalistiikan vierailijaprofessoriksi kutsutaan kokenut journalisti. Tehtävän rahoitti ensimmäiset viisi vuotta vuodesta 2007 Helsingin Sanomain säätiö, mutta sittemmin se on vakinaistettu. Tehtävä täytetään hakumenettelyn kautta.

Turun yliopisto palkkasi ensimmäiset työelämäprofessorit vuonna 2017. Nimityksen avulla yliopistoon saadaan uutta vuorovaikutusta, opetusta ja tutkimusta henkilöiltä, joilla on yhteiskunnan erityisesti tarvitsemaa osaamista. Valinta poikkeaa professorivalinnan mukaisista akateemisista, tieteellisiin ansioihin perustuvista kriteereistä.

Työelämäprofessorit kansainvälisesti
Englanniksi työelämäprofessorista käytetään useimmiten nimikettä on professor of practice, mutta myös nimikkeitä practice professor, professor of the practice ja professor of professional practice käytetään ainakin Yhdysvalloissa. Nimikkeiden yhteydessä voidaan mainita oppiaine tai aihepiiri, johon opettajan antama käytännön opetus kohdistuu. Usein tehtävän edellytyksenä on vankka, vähintään vuosikymmenen mittainen ammatillinen työskentely korkeassa tai johtavassa asemassa korkeakoulumaailman ulkopuolella yksityisen tai julkisen sektorin palveluksessa, jonka tausta ja tietämys katsotaan erityisen arvokkaaksi yliopiston opiskelijoille ja muulle henkilökunnalle. Britanniassa esimerkiksi Warwickin yliopistossa käytetään professor of practice -nimikettä.

Lähteet
Fern Sutherland

Fern Sutherland (s. 1987 Uusi-Seelanti) on näyttelijä, joka on tullut maailmalla tunnetuksi lähinnä televisiosarjoista Almighty Johnsons Dawnin osassa vuosina 2011–2013 sekä Suomessakin esitetyssä rikossarjassa Murhia ja kantrimusiikkia (englanniksi The Brokenwood Mysteries) vuosilta 2014–2018 ylikonstaapeli Kristin Simsin osasta. Tässä hän on toisessa pääosassa komisario Mike Shepherdiä esittävän Neill Rean ohella. Sutherlandilla on myös teatteriosia Aucklandissa vuodesta 2008 alkaen.

Aiheesta muualla 
Fern Sutherland International Movie Databasessa

Lähteet 

Uusiseelantilaiset näyttelijät
Vuonna 1987 syntyneet
Elävät henkilöt
Hanna Huttunen

Hanna Huttunen (s. 14. huhtikuuta 1969 Outokumpu) on suomalainen poliitikko. Hänet valittiin vuoden 2019 eduskuntavaaleissa keskustan kansanedustajaksi Savo-Karjalan vaalipiiristä. Huttunen on lisäksi Outokummun kaupunginvaltuuston ja Pohjois-Karjalan maakuntahallituksen puheenjohtaja. Koulutukseltaan hän on metsätalousinsinööri. Huttusen puoliso on vuoden 2001 tangokuningas ja iskelmälaulaja Erkki Räsänen.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 Hanna Huttusen kotisivut

Nykyiset kansanedustajat
Suomen Keskustan poliitikot
Outokummun kaupunginvaltuutetut
Savo-Karjalan vaalipiiri
Suomalaiset insinöörit
Suomalaiset yrittäjät
Vuonna 1969 syntyneet
Elävät henkilöt
Nomentia

Nomentia Oy (entinen Analyste Oy) on Suomessa, Pohjoismaissa ja Keski-Euroopassa toimiva yritys, joka tarjoaa maksuliikennepalvelu- ja kassaennustamisratkaisuja kaiken kokoisille yrityksille. Yhtiön tuotteita ovat Nomentia Cash Management, Nomentia Banking ja Nomentia Treasury Management. Yhtiö on markkinajohtaja Suomessa ja sillä on maailmanlaajuisesti lähes 1 800 asiakasta. Yhtiön palveluiden kautta välitettiin yli 1 000 miljardin arvosta maksuja vuonna 2021.

Nomentia työllistää kansainvälisesti noin 180 henkilöä ja sillä on työntekijöitä Suomessa Tampereella ja Espoossa, Itävallassa Wienissä, Saksassa, Tukholmassa sekä Alankomaissa. Yhtiön omistavat yhdysvaltalaislähtöinen pääomasijoitusyhtiö Providence Strategic Growth (PSG) ja norjalainen pääomasijoitusyhtiö Verdane Capital.

Historia 
Analyste perustettiin vuonna 2018, kun Basware myi sille maksuliikenne- ja finance-liiketoimintansa. Analysten historia ulottuu kuitenkin aina 1980-luvulle, jolloin yritys alkoi ensimmäisen kerran tarjota maksuliikennepalveluita yrityksille. Basware osti Analysten vuonna 2006, jonka brändin alla Analyste toimi vuoteen 2018 asti. Vuonna 2020 Analyste Oy yhdistettiin OpusCapita Oy:stä irrotetun Cash Management -liiketoimintayksikön kanssa ja yhtiö sai uuden nimen Nomentia. Vuonna 2021 Nomentia osti itävaltalaisen Tipco GmbH:n.

Lähteet 
 https://www.nomentia.com/

Suomalaiset yritykset
Jakob Stenqvist

Jakob Stenqvist (s. 17. maaliskuuta 1998 Mora, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SHL-seura Timrå IK:ssa. Hän laukoo oikealta.

Ura

Seuraura 
Stenqvist on Mora IK:n kasvatti. Kaudella 2013–2014 hän voitti koko U16 Elitin läntisen lohkon puolustajien piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 12+19=31. Kaudeksi 2014–2015 Stenqvist siirtyi MODO Hockeyn J18-junioreihin. Kaudella 2015–2016 hän voitti koko J18 Allsvenskanin puolustajien pistepörssin tehoilla 6+13=19. Stenqvist voitti myös puolustajien tehotilaston lukemalla +19. Hän pelasi yli puolet kaudestaan muitenkin MODO:n J20-junioreissa.

Dallas Stars varasi Stenqvistin kuudennella kierroksella 176. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2016. Kaudella 2016–2017 hän toimi MODO:n J20-junioreiden varakapteenina. Stenqvist oli joukkueen tehokkain puolustaja tehtyään piste per peli -tahdilla 17 ottelussa tehot 3+14=17. Hän murtautui samalla kaudella myös seuran miesten joukkueeseen, jossa tulokaskausi Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa toi 41 runkosarjaottelussa tehot 2+4=6.

Huhtikuussa 2017 Stenqvist teki kaksivuotisen SHL-sopimuksen Frölunda HC:n kanssa. Samalla hänen kerrottiin pelaavan alustavasti kauden 2017–2018 ajan lainalla Allsvenskan-joukkue IF Björklövenissä. Stenqvist oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 5+17=22, joilla hän sijoittui koko Allsvenskanin puolustajien pistepörssissä kahdeksanneksi. SHL:n nousukarsintasarjassa Stenqvist jakoi Björklövenin sisäisen tehotilaston voiton Austin Farleyn ja Mikko Pukan kanssa lukemalla +3. Stenqvist pelasi samalla kaudella myös kaksi SHL-ottelua Frölundassa. Hän teki SHL-debyyttinsä 19. joulukuuta 2017 vieraissa Linköping HC:tä vastaan. Stenqvist sai ottelussa jääaikaa 8.42 minuuttia. Hän vahvisti myös seuran J20-junioreita pudotuspeleissä. Huhtikuussa 2018 Stenqvist teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Frölundan kanssa, mutta hänen kerrottiin pelaavan myös kauden 2018–2019 lainalla Björklövenissä.

Stenqvist ei jatkanut Frölundassa enää toista jatkosopimuskauttaan, vaan hän siirtyi kaudeksi 2019–2020 kaksivuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue Porin Ässiin. Hän oli tehoilla 8+24=32 joukkueen paras syöttäjä ja tehokkain puolustaja sekä jakoi sisäisen pistepörssin toisen sijan Tylor Spinkin kanssa edellään vain Tyson Spink. Stenqvist jakoi myös koko SM-liigan puolustajien pistepörssin viidennen sijan HPK:n Elmeri Erosen kanssa. Kaudella 2020–2021 hän oli Ässien paras syöttäjä, kolmanneksi paras pistemies ja tehokkain puolustaja tehoilla 10+29=39, joilla Stenqvist sijoittui koko liigan puolustajien pistepörssissä kolmanneksi.

Kaudeksi 2021–2022 Stenqvist siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella KHL-seura Severstal Tšerepovetsiin.

Maajoukkueura 
Stenqvist on pelannut seitsemän nuorten maaottelua.

Tilastot

Lähteet

Viitteet 

Ruotsalaiset jääkiekkoilijat
Dallas Starsin varaamat pelaajat
Vuonna 1998 syntyneet
Elävät henkilöt
Akustinen Seura

Akustinen Seura ry - Akustiska Sällskapet rf on Suomessa toimiva akustiikan alan tutkimusta, koulutusta ja suomenkielistä julkaisemista edistävä yhdistys. Sen edeltäjä, Ääniteknillinen Yhdistys ry, perustettiin vuonna 1943, ja sen nimi muutettiin Akustiseksi Seuraksi vuonna 1970. Akustinen Seura on Tieteellisten seurain valtuuskunnan jäsen. Seuran nykyinen puheenjohtaja on tekniikan tohtori Panu Maijala.

Akustinen Seura järjestää konferensseja, seminaareja, keskustelutilaisuuksia ja tutustumiskäyntejä sekä julkaisee alan kirjallisuutta. Akustinen Seura on mukana pohjoismaisessa NAA-yhdistyksessä, joka järjestää joka toinen vuosi Baltic-Nordic Acoustics Meeting (BNAM) –konferenssin järjestelyvastuun kiertäessä pohjoismaisten akustiikan seurojen välillä. Akustinen Seura on viimeksi järjestänyt BNAM-konferenssin vuonna 2004 Helsingissä ja vuonna 2014 Tallinnassa. Lisäksi Akustinen Seura järjestää joka toinen vuosi Akustiikkapäivät-nimisen konferenssin Suomessa.

Historiaa 
Akustinen Seura ry on pohjoismaiden vanhin akustiikka-alan yhdistys. Kesällä 1942 Suomen Yleisradiossa vieraili Saksan Reichs-Rundfunk-Gesellschaftin sähköakustiikan laboratorion johtaja, tri Hans-Joachim von Braunmühl, joka oli yksi AEG:n magnetofonin kehittäjistä. Hän piti Suomen vierailunsa aikana useita akustiikkaan liittyviä esitelmiä. Niiden innoittamana Yleisradion tiloissa järjestettiin kokous, jossa selvitettiin kiinnostusta akustiikan alan yhdistyksen perustamiseen. Tämän seurauksena Ääniteknillinen Yhdistys ry merkittiin Suomen yhdistysrekisteriin 9.9.1943. Tri von Braunmühl nimitettiin yhdistyksen kunniajäseneksi vuonna 1963.

Akustisen Seuran puheenjohtaja vuosina 1954–1969 oli Yleisradion teknillinen johtaja Paavo Arni. Hänen jälkeensä vuosina 1969–1974 puheenjohtajana toimi Teknillisen korkeakoulun heikkovirtatekniikan professori Jaarli Jauhiainen. Teknillisen korkeakoulun akustiikan professori Matti Karjalainen hoiti puheenjohtajan tehtävää useaan otteeseen vuosina 1985–88, 1992–94 ja 1997–98. Tunnettu akustikko Alpo Halme nimitettiin Akustisen Seuran kunniajäseneksi vuonna 1993.

Vuosina 1963–1967 Akustinen Seura julkaisi Suomen Teknillisen Seuran kanssa Akustista Aikakauslehteä. Akustiikkapäivä-konferenssi järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1982. Vuodesta 1989 alkaen tapahtuma on pidetty joka toinen vuosi, ja vuoden 1997 jälkeen tilaisuus on ollut kaksipäiväinen ja nimeltään Akustiikkapäivät.

Lähteet 

 Jussi Pekkarinen, T. Juhani Nuotio & Tapio Lahti (toim.), Akustinen Seura 40 vuotta, Helsinki 1983. ISBN 951-801-383-7.
 Eero Lampio, Arkistojen kertomaa Seuran 50-vuotistaipaleelta , In Tapio Lahti, Jukka Linjama, Pekka Olkinuora & Mikko Sjöberg (toim.), Akustiikkapäivä 1993, Helsinki, 1993. ISSN 1236-8202.
 Tieteellisten seurain valtuuskunta, Toimintakertomus vuodelta 2018.
 Akustisen Seuran kotisivu, 2019.
 Friedrich K. Engel, ”Walter Weber's technical innovation at the Reichs-Rundfunk-Gesellschaft,” In 94th AES Convention, Berliini, Saksa, 1993. Ks. myös www.richardhess.com/tape/history/Engel--Walter_Weber_2006.pdf (englanniksi)

Viitteet

Aiheesta muualla 
 
 Hans-Joachim von Braunmühl (saksaksi)
 
 

Tiedejärjestöt
Dagny Mellgren

Dagny Mellgren Haugland (s. 19. kesäkuuta 1978 Stavanger) on norjalainen uransa päättänyt jalkapalloilija, joka pelasi hyökkääjänä. Hän teki kesäolympialaisissa 2000 naisten jalkapalloturnauksen finaalissa 3–2-voittomaalin jatkoajalla Yhdysvaltoja vastaan. Mellgren lopetti uransa joulukuussa 2005.

Lähteet 

Norjalaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1978 syntyneet
Elävät henkilöt
Norjalaiset olympiavoittajat
Norjalaiset olympiamitalistit
Eteläisen Tyynenmeren mandaatti

Eteläisen Tyynenmeren mandaatti oli kansainliiton mandaattialue, joka annettiin Japanin haltuun ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Eteläisen Tyynenmeren mandaatti koostui Saksan Uuteen Guineaan kuuluneista saarista, jotka Japani miehitti ensimmäisessä maailmansodassa. Japani hallitsi mandaattia toiseen maailmansotaan asti, jolloin Yhdysvallat valtasi saaret. Saarista tuli Yhdysvaltojen hallitsema Tyynenmeren saarten huoltohallintoalue. Nykyään saaret kuuluvat Palauhun, Pohjois-Mariaaneihin, Mikronesian liittovaltioon, ja Marshallinsaariin.

Kansainliiton mandaattialueet
Paula Werning

Hanna Paula Helena Werning (s. 25. huhtikuuta 1976 Mikkeli) on suomalainen  sairaanhoitaja ja poliitikko, joka valittiin vuoden 2019 eduskuntavaaleissa sosiaalidemokraattisen puolueen kansanedustajaksi Kaakkois-Suomen vaalipiiristä. Hän on tullut politiikkaan ammattiyhdistysliikkeen kautta. Werning oli Pohjois-Kymen sairaalassa ammattiliitto Tehyn luottamusmies.

Werning toimii eduskunnassa varsinaisena jäsenenä liikenne- ja viestintävaliokunnassa sekä lakivaliokunnassa. Werning on toiminut Kouvolan kaupunginvaltuustossa kaupunginvaltuutettuna vuodesta 2017 alkaen ja hänet valittiin kaupunginvaltuuston puheenjohtajaksi kaudelle 2021−2025. Edellisellä kaudella Werning toimi valtuuston ensimmäisenä varapuheenjohtajana.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Haastattelu Kouvolan Sanomissa

Nykyiset kansanedustajat
Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Kouvolan kaupunginvaltuutetut
Kaakkois-Suomen vaalipiiri
Suomalaiset sairaanhoitajat
Vuonna 1976 syntyneet
Elävät henkilöt
Niina Malm

Niina Maria Onerva Malm (s. 3. toukokuuta 1982 Imatra) on suomalainen poliitikko, joka valittiin vuoden 2019 eduskuntavaaleissa sosiaalidemokraattisen puolueen kansanedustajaksi Kaakkois-Suomen vaalipiiristä. Malm toimii eduskunnassa työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan jäsenenä (18.6.2019–), ympäristövaliokunnan (18.6.2019–) jäsenenä ja tulevaisuusvaliokunnan varajäsenenä. Lisäksi Malm toimii Arktisen alueen parlamentaarikkokonferenssin Suomen valtuuskunnan jäsenenä.

Hän on toiminut Imatran kaupunginvaltuuston puheenjohtajana ja sitä ennen pääluottamusmiehenä Ovakon terästehtaalla. 

Malm on sosiaalidemokraattien ensimmäinen varapuheenjohtaja. Hänet valittiin 2020 sosialidemokraattien puoluekokouksessa Tampereella puolueen 1. varapuheenjohtajaksi 629 äänellä.

Malm on myös toiminut Metalliliiton liittokokousedustajana sekä liittovaltuutettuna. Myöhemmin samoissa tehtävissä Teollisuusliitossa. Hän on myös SDP:n puoluevaltuuston jäsen. Malm oli myös Etelä-Karjalan liiton hallituksen varapuheenjohtaja.

Lähteet 

Nykyiset kansanedustajat
Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Imatran kaupunginvaltuutetut
Kaakkois-Suomen vaalipiiri
Vuonna 1982 syntyneet
Elävät henkilöt