Vesiviljely

Vesiviljely ("akvakulttuuri") on vesieliöiden kontrolloitua kasvattamista meri-, murto- ja sisävesissä. Vesiviljelyssä tuotetaan kaloja, äyriäisiä, nilviäisiä sekä leviä ja vesikasveja. Kalankasvatus on selvästi suurin vesiviljelyn ala ja se on noussut merkittäväksi tekijäksi avovesikalastuksen rinnalle. Kasvatuksen osuus on tällä hetkellä n. 29 % maailman kalastuksen kokonaistuotannosta. Sen odotetaan kasvavan rajusti tulevaisuudessa.

Tärkeimmät viljelylajit

Maailman kalojen ja selkärangattomien vesieläinten kasvatuksesta vuonna 2010 89 % tapahtui Aasiassa, 60 % yksin Kiinassa. Maailmanlaajuisesti eniten viljellään useita sisävesikalalajeja, erityisesti karppilajeja. FAO:n vuoden 2012 tilastoinnissa maailman eniten tuotetut vesiviljelylajit, niiden tuotantomäärät (miljoonia tonneja) ja viljelyn arvo miljardeissa dollareissa olivat:

 Ruohokarppi Ctenopharyngodon idellus, 5,0 miljoonaa tonnia, US$ 6,5 mrd
 Hopeakarppi (hopeapaksuotsa) Hypophthalmichthys molitrix,  4,2 miljoonaa tonnia, US$ 5,5 mrd
 Karppi Cyprinus carpio,  3,8 miljoonaa tonnia, US$ 5,2 mrd
 Ruditapes philippinarum -mattosimpukka, 3,8 miljoonaa tonnia, US$ 3,5 mrd
 Niilintilapia, Oreochromis niloticus,  3,2 miljoonaa tonnia, US$ 5,3 mrd
 Valkokatkarapu Litopenaeus vannamei, 3,2 miljoonaa tonnia, US$ 13,6 mrd
 Marmorikarppi (marmoripaksuotsa) Hypophtalmichthys nobilis, 2,9 miljoonaa tonnia, US$ 3,7 mrd
 Katla Catla catla (intiankarppi),  2,8 miljoonaa tonniat, US$ 5,5 mrd
 Ruutana  Carassius carassius, 2,5 miljoonaa tonnia,  2,7 mrd
 Lohi Salmo salar, 2,1 miljoonaa tonnia, US$ 10,1 mrd
 Jättilabeo Labeo rohita, 1,6 miljoonaa tonnia,  US$ 2,9 mrd
 Maitokala Chanos chanos, 0,9 miljoonaa tonnia, US$ 1,7 mrd
 Kirjolohi Oncorhynchus mykiss, 0,9 miljoonaa tonnia, US$ 3,6 mrd
 Tiikerikatkarapu Penaeus monodon, 0,9 miljoonaa tonnia, US$ 4,4 mrd
 Sinonovacula constricta -veitsisimpukka,  0,7 miljoonaa tonnia, US$ 0,6 mrd
 Villasaksirapu Eriocheir sinensis,  0,7 miljoonaa tonnia, US$ 4,9 mrd
 Jättilahna Megalobrama amblycephala, 0,7 miljoonaa tonnia, US$ 1,2 mrd
 Tyynenmerenosteri Crassostrea gigas, 0,6 miljoonaa tonnia, US$ 1,3 mrd
 Rämerapu Procambarus clarkii, 0,6 miljoonaa tonnia, US$ 2,8 mrd
 Musta-amuri Mylopharyngodon piceus,  0,5 miljoonaa tonnia, US$ 1,1 mrd

Muuta

Vesiviljelyn yleiset periaatteet ovat peräisin pikemmin maanviljelyksestä ja karjankasvatuksesta kuin kalastuksesta. Vesiviljelyyn liittyy aina luonnonolosuhteiden muuttelu, joka voi yksinkertaisimmillaan käsittää luonnonlajien siirtoa parempiin kasvuoloihin sekä erilaisten suojaavien ja pyydystystä helpottavien rakenteiden tekemistä. Työvaiheita vesieläinten kasvattamisessa ovat poikasten kasvattaminen ja sitten niiden istuttaminen viljely-ympäristöön. Pisimmälle viedyssä intensiiviviljelyssä käytetään erityisiä viljelykäyttöön jalostettuja eliölajeja täydellisesti kontrolloiduissa kasvatusoloissa. 

Vesiviljelmät voidaan jakaa viiteen päätyyppiin: 
 Omavaraiset viljelylammikot (luonnonravintolammikot), jotka tuottavat viljeltävien eliöiden ravinnon itse, kun lammikkoa lannoitetaan 
 Lammikot tai verkkokassit, joissa eläimiä ruokitaan suunnitellulla ruokavaliolla 
 Simpukkaviljelmät 
 Kasvualustaan kiinnittyvien vesikasvien viljelmät, ja 
 Muuhun kuin ravintokäyttöön (kuten syöteiksi) kasvatettavien eliöiden viljelmät.

Katso myös 
Kalankasvatus
Hydroviljely

Lähteet

Aiheesta muualla 

Kalatalous
Kotieläintalous