Revonhäntäkasvit

Revonhäntäkasvit (Amaranthaceae) on kasviheimo Caryophyllales-lahkossa. APG II -luokittelun mukaan entinen savikkakasvien (Chenopodiaceae) heimo luetaan nykyisin revonhäntäkasveihin. Revonhäntäkasvien heimoon kuului ennen noin 900 lajia, mutta savikkakasvien heimon kanssa lajeja on noin 2 400. Heimoon kuuluu monia koriste- ja hyötykasveja.

Revonhäntäkasveihin kuuluu savikkakasvit mukaan luettuna pääasiassa ruohovartisia trooppisen, subtrooppisen ja lauhkean vyöhykkeen lajeja, mutta joukossa on myös viileän vyöhykkeen lajeja sekä pensaita ja pikkupuitakin.

Alaheimot ja sukuja 
 Amaranthoideae
 Achyranthes – tähkähännät
 Aerva – karvahännät
 Amaranthus – revonhännät
 Bosea – poukkiot
 Celosia – kukonharjat
 Ptilotus – silkkitassut
 Betoideae
 Beta – juurikkaat
 Hablitzia – köynnöspinaatit
 Camphorosmoideae
 Bassia – suolukat (kesäsypressit)
 Chenoleoides – suolot
 Enchylaena – kuremarjat
 Maireana – hopealehdet
 Sclerolaena
 Sedobassia – harmaahapsiot
 Chenopodioideae
 Atriplex – maltsat
 Axyris – hörtsöt
 Chenopodium (s.l.) – savikat
 Blitum – murosavikat
 Chenopodiastrum – liuskasavikat
 Chenopodium – rikkasavikat
 Dysphania – tuoksusavikat
 Lipandra – hentosavikat
 Oxybasis – mehisavikat
 Teloxys – koristesavikat
 Einadia – maltsiot
 Krascheninnikovia – silkkitähkät
 Spinacia – tähkäpinaatit eli pinaatit
 Corispermoideae
 Corispermum – kurmiot
 Gomphrenoideae
 Alternanthera – kaijalehdet
 Gomphrena – pallohännät
 Hebanthe – sumayrtit
 Iresine – punalehdet
 Polycnemoideae
 Polycnemum – rustoruohot
 Salicornioideae
 Arthrocnemum – suolasormiot
 Heterostachys – sykeriöt
 Salicornia – suolayrtit
 Sarcocornia – suolasormikit
 Tecticornia – nivelsarvet
 Salsoloideae
 Haloxylon – saksaulit
 Salsola – otakilokit
 Traganum – vaappiot
 Suaedoideae
 Suaeda – mehikilokit eli kilokit

Alaheimojaottelu:
 1. Amaranthoideae Burnett
 Revonhäntiä (Amaranthus) 60 lajia.
 2. Gomphrenoideae Lindl.
 Heteenponsissa vain toinen puolisko eli teeka kehittynyt. Pallohäntiä (Gomphrena) 120 lajia, kaijalehtiä (Alternanthera) 100 lajia, silkkitassuja (Ptilotus) 100 lajia, punalehtiä (Iresine) 80 tai 45 lajia, kukonharjoja (Celosia) 45 lajia.
 3. Polycnemoideae Ulbr.
 Yksi- tai monivuotisia ruohoja tai pieniä pensaita usein melko suolapitoisilla kasvupaikoilla; kukat lehtihangoissa; heteitä tavallisesti viisi; sikiäin kahden yhteen kasvaneen emilehden muodostama; luotti enemmän tai vähemmän pallomainen; kromosomiluku n = 9. Sukuja neljä, lajeja 11. Laaja ja hajanainen levinneisyys erityisesti lauhkeilla alueilla, myös Euroopassa pohjoisosaa lukuun ottamassa.
 4. Suaedoideae Ulbr.
 Yksi- tai monivuotisia ruohoja tai pensaita; kukinto tähkämäinen, harsu ja lehdekäs; sikiäin kahden tai kolmen emilehden muodostama, yhdislehtinen, joskus kehänalainen; hedelmässä laajentunut tai siipimäinen verhiö; siemenessä spiraalimainen alkio. Sukuja kaksi, lajeja 83. Levinneisyys lähes yleismaailmallinen, erityisesti Keski- ja Itä-Aasiassa avoimilla mailla. Mehikilokkeja (Suaeda) 82 lajia.
 5. Salicornioideae Luersson
 Yksi- tai monivuotisia ruohoja, pensaita tai pieniä puita; varret tavallisesti nivelikkäät; lehdet liereitä tai suomumaisia tai hyvin surkastuneita, lehtikanta johteinen; kukinto tiheä, lehdetön ja tähkämäinen; kehälehtiä tavallisesti kolme tai neljä, ne enemmän tai vähemmän yhteen kasvaneita; heteitä tavallisesti kaksi tai kolme; sikiäin yhdislehtinen, kahden tai kolmen emilehden muodostama; siemenessä runsas ravintovarasto (endospermi) ja ulkovalkuainen (perispermi). Sukuja 14–16, lajeja 90. Levinneisyys lähes yleismaailmallinen, erityisesti trooppisella ja lauhkealla vyöhykkeellä. 
 6. Camphorosmoideae Scott
 Usein pensasmaisia, harvemmin ruohovartisia; kukat tukilehdettömiä; vartalot lankamaisia; hedelmän kehä voi olla mehevöitynyt tai piikkinen. Sukuja 22, lajeja 180. Läntinen Pohjois-Amerikka, Pohjois-Afrikasta ja Etelä-Euroopasta Itä-Aasiaan, Etelä-Afrikka, Australia. Suvussa Sclerolaena 64 lajia, hopealehtiä (Maireana) 57 lajia.
 7. Salsoloideae Raf.
 Yksivuotisia ruohoja tai pensaita, harvoin puita; fotosynteesi C4-yhteyttäminen; luotit litteitä; siemen litteä, vailla perispermiä, alkio spiraalikierteinen. Sukuja 32, lajeja 300–400. Erityisesti Keski-Aasiasta Kaakkois-Aasiaan ulottuvalla alueella, Afrikan pohjois- ja eteläosassa, Australiassa. Otakilokkeja (Salsola) 100 lajia.
 8. Corispermoideae Raf.
 9. Chenopodioideae Burnett
 Kymmenen sukua, 500 lajia. Maltsoja (Atriplex) 300 lajia, savikoita (Chenopodium) 150 lajia.
 10. Betoideae Ulbr.
 Yksi- tai monivuotisia ruohoja, harvoin pensasmaisia tai köynnöksiä; hedelmä kansikota. Sukuja kuusi, lajeja 14. Länsi- ja Etelä-Euroopasta Pohjois-Intiaan, Kalifornia.

Lähteet 
 Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website: Amaranthaceae Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since].

Viitteet 

Kasviheimot
Seulonnan keskeiset artikkelit