Taipalsaari

Taipalsaari on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa, 15 km Lappeenrannasta pohjoiseen. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km². Kunta perustettiin vuonna 1571.

Taipalsaaren naapurikunnat ovat Lappeenranta, Lemi, Puumala, Ruokolahti ja Savitaipale.

Kesäkuukausien keskilämpötila on Taipalsaarella Suomen kunnista korkein. Taipalsaari on vuodesta 2019 lähtien väkiluvultaan Siikajoen jälkeen Suomen toiseksi suurin itsenäinen kunta ilman omaa evankelis-luterilaista seurakuntaa.

Kyliä 

Ahokkala, Ampujala, Haikkaanlahti, Haikola, Halila, Heikkola, Herttuala, Illukansaari, Jauhiala, Kannus, Karhula, Karhunpää, Kattelussaari, Kuivaketvele, Kilkinsaari, Kilpiänsaari, Kirkonkylä, Kirvesniemi, Kuhala, Kuikkala, Kurenlahti, Kurenniemi, Kurhila, Kutila, Kyläniemi, Laukniemi, Lehtola, Levänen, Liukkola, Merenlahti, Muukkola, Märkälä, Nieminen, Olkkola, Paakkola, Paarmala, Pakkala, Peltoi, Pönniälä, Rehula, Reinikkala, Saimaanharju, Saikkola, Solkeinkylä, Taipale, Telkkälä, Vainikkala, Viskarila, Vitsai, Vehkataipale

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Taipalsaarella oli 4 774 asukasta, joista 2 747 asui taajamissa, 1 954 haja-asutusalueilla ja 84:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Taipalsaaren taajama-aste on 58,4 %. Taipalsaaren taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Lappeenrannan keskustaajama ulottuu pääosin Lappeenrannan kaupungin alueelle.

Historia 

Taipalsaari on vanhaa asuinseutua, sillä kampakeraamisten löytöjen ja kalliomaalausten perusteella on voitu todeta seudulla olleen asutusta jo yli 4000 vuotta sitten. Valkeisaaren kalliomaalaus lienee tehty varhaisrautakaudella. Maalaus esittää luultavasti ihmishahmoja. Rautakaudelta ovat peräisin myös Kannuksen, Kuivaketveleen ja Turasalon muinaislinnat. Vaaterannassa Jauhialassa on sijainnut kivikautinen asuinpaikka.

Vuonna 1415 mainitaan kirjallisissa lähteissä ensi kerran Lappeen kihlakunta ja pitäjä, joista viimeksi mainittuun myös Taipalsaari kuului. Taipalsaari muodosti keskiajalta lähtien oman Taipale-nimisen hallintopitäjän. Taipaleen hallintopitäjä sai nimensä Kustaa Vaasan määräämästä Taipaleen kuninkaankartanosta, joka oli ollut sen hallinnollisena keskuksena jo keskiajasta alkaen. Tämän nimi siirtyi myös myöhemmin muodostuneen aluksi sama-alaisen seurakunnan nimeksi. 1600-luvun alusta alkaen seurakunnan nimenä käytetään muotoa Taipalsaari, joka on lyhennys Taipaleen saaresta. 

Taipalsaari on tunnettu luonnonkauneudestaan ja vesistöjen runsaudestaan. Puolet kunnan pinta-alasta on Saimaata ja toinen puoli muodostuu noin 700 saaresta. Rantaviivaa, joka on pääosin upeaa hiekka- ja kalliorantaa, on pituudeltaan noin tuhat kilometriä. Pinta-alaltaan suurin saari on Kirkkosaari, jonka ympärille suurin osa kunnan 50 kylästä sijoittuu. Runsas vesistö on Taipalsaarella koettu sekä myönteisenä että osittain kielteisenäkin piirteenä. Ongelmia on ymmärrettävästi ollut paljon silloin kun liikenteen painopiste on siirtynyt vesiliikenteestä tieliikenteen puolelle. Myös matkustavaisten majoittajana toimineen 
Röytyn kievarin pito lopetettiin vuonna 1937. Samalla vuosikymmenellä suuri osa Suomen kievareista siirtyi historiaan, sillä henkilö- ja linja-autoliikenteen kehittyminen oli tehnyt valtion tukeman kyyditys- ja kievarijärjestelmän tarpeettomaksi.
Vesistön aiheuttama rikkonaisuus tuntuu nykyisinkin jossain määrin haitallisena paikallisten hallintotehtävien hoidossa ja palvelujen järjestämisessä. Vesistö on tarjonnut aikanaan lukuisille perheille toimeentulon.

Taipalsaari (aiemmin Taipaleen pitäjä) on siis kuulunut Lappeen kihlakuntaan. Tämä kirkkopitäjä oli alkujaan huomattavan laaja. Siihen kuuluivat 1500-luvun alussa sittemmät Lappeen, Taipalsaaren, Savitaipaleen, Suomenniemen, Lemin, Luumäen sekä Nuijamaan pitäjät, lähes koko Joutseno, kyliä Säkkijärveltä sekä Karjalaan kuulunut Kymijoen itäpuoliset Valkeala ja Mäntyharju. Länsirajan muodosti Kymijoki Valkealan Selänpään korkeudelta, etelässä rajanaapureina olivat Vehkalahden, Virolahden ja Viipurin pitäjät. Idässä aluetta rajasi Saimaan vesistöalue sekä pohjoisessa vuoden 1415 päätöksen mukaisesti hahmotettu Savon eteläinen raja.

Asutuksen lisääntyessä näin laaja kirkollisen hallinnon alue osoittautui hankalaksi hallita. 1500-luvun ensimmäisen puoliskolta lähtien Lappeen suurseurakunta jaettiinkin pienempiin osiin, Iitin (1515), Valkealan (1640), Mäntyharjun (1595), Taipalsaaren (1571), Savitaipaleen (1639), Luumäen (1639) ja Joutsenon (1639) sekä sittemmin vielä Lemin, Suomenniemen ja Nuijamaan kappeleihin.

Taipalsaaren asema on ollut olla rajapitäjänä. Pähkinäsaaren rauhassa 1323 Taipalsaari jäi Ruotsin valtapiiriin ja Etelä-Karjalan pohjoinen osa siirtyi Venäjän haltuun. Täyssinän rauhassa 1595 Ruotsin raja siirtyi pohjoisemmaksi. Suuri Pohjan sota ja sen päättänyt Uudenkaupungin rauha vuonna 1721 jakoivat jälleen Karjalan. Niin sanotussa pikkuvihassa Ruotsi yritti saada takaisin menettämiään alueita. Sodan ratkaisevassa Lappeenrannan taistelussa elokuussa 1741 Venäjä valtasi Lappeenrannan linnoituksen. Taipalsaarella käytiin myös useita verisiä taisteluita. Taloja poltettiin ja siviilit joutuivat pakenemaan sotatoimia. Ruotsin tappioon päättyneen pikkuvihan rauha solmittiin Turussa vuonna 1743. Tällöin nykyinen Etelä-Karjala sekä Kymenlaakso Kymijokeen saakka ja Savonlinnan seutu liitettiin Venäjään.

Julkisia palveluja

Koulutusta ja kulttuuripalveluja 
Perusopetusta antaa kolme peruskoulua: Kirkonkylän koululla (alakoulu, luokka-asteet 0-6; Muukkolantie 12), Saimaanharjun koulu (yläkoulu, luokka-asteet 7-9; Ankeriaantie 10), ja Vehkataipaleen koululla (alakoulu, luokka-asteet 0-6;Kanavakuja 7). Taipalsaarella ei ole omaa lukiota, joten lukioon halutessaan on haettava esimerkiksi johonkin Lappeenrannan lukioista tai kunnan pohjoisosista Savitaipaleen lukioon.

Taipalsaaren kirjasto (Saimaanharjulla) kuuluu eteläkarjalaisten kirjastojen yhteiseen Heili-kirjastokimppaan.

Terveyspalveluja
Taipalsaarella terveyskeskuspalveluja antaa arkisin Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin (Eksote) hoidossa oleva Taipalsaaren hyvinvointiasema (Muukkolantie 4, Taipalsaari). Myös muut Etelä-Karjalan hyvinvointiasemat ovat käytettävissä. Iltaisin, öisin ja viikonloppuisin kiirellisissä tapauksissa hoitoa saa Etelä-Karjalan keskussairaalan ympärivuorokautisesta yhteispäivystyksestä (Kahilanniementie 2, K-siipi, 1. kerros, Lappeenranta).

Pelastustoimi 

Taipalsaaren pelastustoiminnasta huolehtii Taipalsaaren VPK, joka pääsääntöisesti huolehtii kunnan palo- ja pelastustoimesta. Lisäyksikköjä tulee tarpeen mukaan Lappeenrannan kaupungista tai muista ympäristökunnista. Taipalsaaren VPK:lla on kalustoa sekä maalla että vesilläkin tapahtuviin tehtäviin. Vuosittain Taipalsaaren VPK:lla on noin sata hälytystehtävää.

Uskonnolliset yhteisöt 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Taipalsaarella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Taipalsaaren seurakunta (liitetään uuteen Taipaleen seurakuntaan 2019)
Uusi Taipaleen seurakunta toimii myös Lemin ja Savitaipaleen kuntien alueilla. Taipalsaaren seurakunnan jäsenmäärä oli 31. joulukuuta 2010 4235 henkeä, noin 86,2 prosenttia kunnan väestöstä. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Taipalsaaren alueella toimii Lappeenrannan ortodoksinen seurakunta.

Ruokakulttuuri
Taipalsaaren pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla kalakeitto, potaattipiirakka, kokkelipiimä ja laskiaisruoka lirumämmi eli taikinamämmi.

Muuta
Puolustusvoimiin kuuluvan Maasotakoulun (entinen Maanpuolustusopisto, aikaisemmin Päällystöopisto) ampuma- ja harjoitusalue on Taipalsaaren Kuhalassa.

Saimaanharjulla sijaitsee K-market Niiva sekä S-Market Taipalsaari, joista Niivalla on pitkät perinteet Taipalsaarella.

Saimaanharjun ala-asteella todettiin homevaurioita 2010-luvun keskivaiheilla, ja ala- ja yläluokkien oppilaat joutuivat siirtymään osittain väistötiloihin.

Tunnettuja taipalsaarelaisia
Konsti Järnefelt (1890–1959), kansanedustaja (Suomen Kansanpuolue) ja virkamies
Väinö Okko (1892–1965), kansanedustaja (Maalaisliitto) ja maanviljelijä
Erkki Heikkonen (1925–2001), poliitikko (Kansallinen Kokoomus) ja toimitusjohtaja
Raita Karpo os. Marila (s. 1941), laulaja
Maria Tyyster (s. 1988), laulaja

Katso myös 
 Luettelo Taipalsaaren julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet 
 Jurvanen Pertti: Taipalsaari, pitäjä Saimaan sylissä. 1987. ISBN 951-99909-5-X
 Suomen Kirjastot
 Syrjö Veli-Matti: Lappeen kihlakunnan historia 2. 1985. ISBN 951-99649-7-5
 Taipalsaaren Kirjasto 
 Ylönen Aulikki: Lappeen kihlakunnan historia 1. 1976. ISBN 951-99041-5-8

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Taipalsaaren kunnan kotisivut
 Tilastokeskus - Taipalsaaren avainluvut
 Taipalsaaren seurakunnan kotisivut 
 Taipalsaaren palokunnan kotisivut 
 goSaimaa.com-matkailusivusto

 
Seulonnan keskeiset artikkelit