joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Kapteeni uppoaa laivansa mukana

Kapteeni uppoaa laivansa mukana on merenkulun periaate, jonka mukaan laivan upotessa aluksen päällikkö jää alukselle ja pelastautuu vasta kaikkein viimeisenä tai ei lainkaan. Periaate on tullut kuuluisaksi varsinkin vuoden 1912 RMS Titanicin uppoamisesta. Merenkulun turvallisuutta säätelevä kansainvälinen SOLAS-sopimus ei velvoita kapteenia jäämään viimeiseksi, mutta joidenkin maiden lainsäädäntö velvoittaa siihen. Suomen merilaki ei sisällä tällaista velvoitetta, mutta sen mukaan päällikkö ei saa merihädässä jättää alusta niin kauan kuin on kohtuullisia toiveita sen pelastamisesta, ellei hänen henkensä ole vakavassa vaarassa.

Ajatus kapteenin velvollisuudesta jäädä henkensä uhalla uppoavalle alukselle yleistyi ilmeisesti vasta 1800-luvun puolivälissä. Kuuluisin periaatetta noudattaneista oli Titanicin päällikkö Edward Smith, joka laivan upotessa ei yrittänyt pelastaa omaa henkeään. Hänen kuolintapaansa ei varmuudella tiedetä, mutta hänen ruumistaan ei koskaan löydetty, joten hän lienee pysynyt laivassa loppuun asti. Vuonna 1915 upotetun matkustaja-alus RMS Lusitanian päällikkö William Thomas Turner taas joutui arvostelun kohteeksi henkiinjäämisensä vuoksi, vaikka hän oli pysytellyt aluksella, kunnes se kirjaimellisesti upposi hänen jalkojensa alta.

Vielä nykyaikanakin päällikön pakeneminen uppoavalta laivalta matkustajien ollessa yhä kyydissä herättää usein paheksuntaa; esimerkiksi kreikkalaisen risteilyalus M/S Oceanoksen upotessa vuonna 1991 ja italialaisen Costa Concordian onnettomuudessa vuonna 2012. Costa Concordian päällikkö Francesco Schettino tuomittiin myöhemmin aluksen hylkäämisestä vankeuteen, ja myös Oceanoksen päällikkö Giánnis Avranás todettiin syylliseksi laiminlyöntiin.

Katso myös
Naiset ja lapset ensin

Lähteet

Merenkulku
Periaatteet
Titanic
Hornanmarssi

Hornanmarssi (March or Die) on vuonna 1977 valmistunut elokuva. Elokuvan on ohjannut Dick Richards. Pääosa näyttelijöinä elokuvassa ovat mm. Gene Hackman ja Terence Hill.

Ensimmäisen maailmansodan loppuvaiheessa Maj. Fosterin (Gene Hackman) johtama legioona on määrätty suojelemaan Marneaun (Max von Sydow) johtamaa arkeologisen retkikunnan kaivauksia pahamaineista El Krimiä (Ian Holm) vastaan. Legioonaan on vastikään liittynyt mukaan poliiseja pidätystä karussa oleva varas Marco Segrain (Terence Hill).

Elokuvaa on kuvattu mm. USA:ssa, Marokossa, Pohjois-Afrikassa ja Saharan autiomaassa.

Näyttelijät

Vastaanotto 
Hornanmarssi sai Suomen ensi-iltansa 18. marraskuuta 1977. Elokuva sai Suomen elokuvateattereissa katsojia 40 175.

Helsingin Sanomien Pertti Avola kutsui elokuvaa sen videojulkaisun esittelyssä 1985 ulkoisesti näyttäväksi mutta epätasaiseksi seikkailuelokuvaksi, jossa ei ole tyylilajin vaatimaa energisyyttä eikä huumoria. Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano kutsui Hornanmarssia hidastempoiseksi kalkkunaksi ja antoi sille kaksi tähteä viidestä.

Lähteet 

Vuoden 1977 yhdysvaltalaiset elokuvat
Yhdysvaltalaiset sotadraamat
Peugeot Quasar

Peugeot Quasar on Peugeot’n ensimmäinen konseptiauto, joka esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä 1984. Sen nimi tulee kvasaaria tarkoittavasta sanasta. Nykyisin auto on näytteillä Peugeot’n omassa Peugeot Adventure Sochaux -museossa.

Lähteet 

Quasar
Konseptiautot
Logan Paul

Logan Alexander Paul (s. 1. huhtikuuta 1995) on yhdysvaltalainen internetvideoiden tekijä ja näyttelijä. Hän tuli kuuluisaksi Vine-videopalvelussa. Myöhemmin hän aloitti YouTube-videoiden tekemisen ja Twitch-streamaamisen. Hänen YouTube-kanaviensa nimet ovat Logan Paul ja TheOfficialLoganPaul. Toukokuussa 2020 hänen kanavillaan oli yhteensä yli 26,5 miljoonaa tilaajaa.

Vuonna 2014 Paul keskeytti opinnot Ohion yliopistossa ja muutti Los Angelesiin. Hänellä oli Vine-palvelussa 9,4 miljoonaa seuraajaa, ja hän ansaitsi tekemillään videoilla satoja tuhansia dollareita.

Paul on näytellyt muun muassa elokuvassa Chainsaw ja pääosaa YouTube Red -palvelussa julkaistussa elokuvassa The Thinning. Hän on myös ollut pienemmissä rooleissa televisiosarjoissa Kova laki: Erikoisyksikkö sekä Weird Loners. Huhtikuussa 2017 Paul sai roolin vuoden 1983 Valley Girl -elokuvan uudelleenfilmatisoinnista.

Myös Loganin veli Jake Paul on internetpersoona ja näyttelijä.

Logan ilmoitti jäävänsä tauolle vuoden 2018 alussa johtuen kohusta, jonka hän sai aikaan julkaistettuaan videon Japanin Aokigahara -metsästä. Videossa näkyi itsemurhan tehnyt henkilö, jota Logan kuvasi ja jota kohtaan hän käyttäytyi epäasiallisesti. Seuraavalla viikolla YouTube erotti Loganin rangaistukseksi YouTube-sisällöntuottajille mainoksia myyvästä Google Preferred -ohjelmasta ja hyllytti hänen elokuvansa, joka on kuitenkin myöhemmin julkaistu. Logan itse kuitenkin sanoo, ettei ollut alun perinkään mukana Foursomessa. Palattuaan kuukauden kestäneeltä tauolta Logan joutui jälleen hyvin pian kohun kohteeksi, kun hän käytti vlogissaan sähkölamautinta kuolleisiin rottiin sekä ilmoitti Twitterissä syövänsä pyykinpesuainetabletteja. Kohu johti YouTuben langettamaan väliaikaiseen mainoskieltoon, jonkin aikaa Logan ei saanut tuloja omista videoistaan.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Adweek: How Vine’s Hunky Goofball Logan Paul Plans to Become a Mainstream Superstar 
 

Vuonna 1995 syntyneet
Yhdysvaltalaiset näyttelijät
Yhdysvaltalaiset tubettajat
Elävät henkilöt
Sonoman Grand Prix 2004

Sonoman Grand Prix 2004 oli American Le Mans Series -kauden 2004 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 18. heinäkuuta Sonoma Racewayn moottoriradalla Kaliforniassa Yhdysvalloissa.

Kilpailun voitti Audilla ajaneet Marco Werner ja Jyrki Järvilehto.

Tulokset 

Vuoden 2004 moottoriurheilu
Sonoman Grand Prix 2005

Sonoman Grand Prix 2005 oli American Le Mans Series -kauden 2005 viides osakilpailu, joka ajettiin 17. heinäkuuta Sonoma Racewayn moottoriradalla Kaliforniassa Yhdysvalloissa.

Kilpailun voitti Audilla ajaneet Frank Biela ja Emanuele Pirro.

Tulokset 

Vuoden 2005 moottoriurheilu
Sonoman Grand Prix 2003

Sonoman Grand Prix 2003 oli American Le Mans Series -kauden 2003 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 27. heinäkuuta Sonoma Racewayn moottoriradalla Kaliforniassa Yhdysvalloissa.

Kilpailun voitti MG-Lolalla ajaneet Butch Leitzinger ja James Weaver.

Tulokset 

Vuoden 2003 moottoriurheilu
Sonoman Grand Prix 2002

Sonoman Grand Prix 2002 oli American Le Mans Series -kauden 2002 toinen osakilpailu, joka ajettiin 19. toukokuuta Sonoma Racewayn moottoriradalla Kaliforniassa Yhdysvalloissa.

Kilpailun voitti Panozilla ajaneet David Brabham ja Jan Magnussen.

Tulokset 

Vuoden 2002 moottoriurheilu
Sonoman Grand Prix 2001

Sonoman Grand Prix 2001 oli American Le Mans Series -kauden 2001 viides osakilpailu, joka ajettiin 22. heinäkuuta Sonoma Racewayn moottoriradalla Kaliforniassa Yhdysvalloissa.

Kilpailun voitti Audilla ajaneet Rinaldo Capello ja Tom Kristensen.

Tulokset 

Vuoden 2001 moottoriurheilu
Sonoman Grand Prix 2000

Sonoman Grand Prix 2000 oli American Le Mans Series -kauden 2000 viides osakilpailu, joka ajettiin 23. heinäkuuta Sonoma Racewayn moottoriradalla Kaliforniassa Yhdysvalloissa.

Kilpailun voitti Audilla ajaneet Rinaldo Capello ja Allan McNish.

Tulokset 

Vuoden 2000 moottoriurheilu
Sonoman Grand Prix 1999

Sonoman Grand Prix 1999 oli American Le Mans Series -kauden 1999 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 25. heinäkuuta Sonoma Racewayn moottoriradalla Kaliforniassa Yhdysvalloissa.

Kilpailun voitti BMWllä ajaneet Jyrki Järvilehto ja Steve Soper.

Tulokset 

Vuoden 1999 moottoriurheilu
Kemco

Kemco Corporation () on japanilainen videopelien kehittäjä. Yritys on usein tunnettu nimellä KEMCO (lyhenne nimestä Kotobuki Engineering & Manufacturing Co., Ltd) sekä aiemmin nimellä Kotobuki System Co (vuoteen 2004 asti).

Pelit

Aiheesta muualla 
 Profiili MobyGamesissä 

Japanilaiset videopeliyritykset
Porsche Supercup -kausi 2005

Porsche Supercup -kausi 2005 oli Porsche Supercup -sarjan 13. kausi. Kauden kilpailut ajettiin Formula 1 -kauden 2005 -kilpailuviikonloppujen yhteydessä.

Tallit ja kuljettajat

Kilpailukalenteri ja tulokset 

Porsche Supercup
Vuoden 2005 moottoriurheilu
Porsche Supercup -kausi 2004

Porsche Supercup -kausi 2004 oli Porsche Supercup -sarjan 12. kausi. Kauden kilpailut ajettiin Formula 1 -kauden 2004 -kilpailuviikonloppujen yhteydessä.

Tallit ja kuljettajat

Kilpailukalenteri ja tulokset 

Porsche Supercup
Vuoden 2004 moottoriurheilu
Porsche Supercup -kausi 2003

Porsche Supercup -kausi 2003 oli Porsche Supercup -sarjan 11. kausi. Kauden kilpailut ajettiin Formula 1 -kauden 2003 -kilpailuviikonloppujen yhteydessä.

Tallit ja kuljettajat

Kilpailukalenteri ja tulokset 

Porsche Supercup
Vuoden 2003 moottoriurheilu
Porsche Supercup -kausi 2002

Porsche Supercup -kausi 2002 oli Porsche Supercup -sarjan 10. kausi. Kauden kilpailut ajettiin Formula 1 -kauden 2002 -kilpailuviikonloppujen yhteydessä.

Tallit ja kuljettajat

Kilpailukalenteri ja tulokset 

Porsche Supercup
Vuoden 2002 moottoriurheilu
Algots

Algots, oik. Algot Johansson AB, oli ruotsalainen vaatetusalan yritys, joka toimi vuodesta 1907 konkurssiinsa 1977 saakka. Algots toimi vuodesta 1969 myös Suomessa, ensin Närpiön Finbyssä ja myöhemmin myös Laihialla, Alajärvellä, Teuvalla ja Kurikassa, ja työllisti Suomessa parhaimmillaan 1 100 ihmistä. Konkurssin jälkeen Algots sulautui Ruotsin valtion omistamaan Eiser-vaatetusyritykseen, joka omisti Varkaudessa suuren trikootehtaan vuosina 1971–1986.

Historiaa
Algot Johanssonin (1886–1978) vuonna 1907 perustama tekstiili- ja vaatetusyritys menestyi parhaiten 1930-luvulta alkaen, jolloin se siirtyi kotiompelijoiden käytöstä tehdasmaiseen tuotantoon Ruotsin Boråsissa. Vuonna 1963 yritys listautui Tukholman pörssiin. 1950-luvulta alkaen yritys toimi yhä enemmän maahanmuuttajatyövoiman varassa, jota saatiin muun muassa Suomesta, Jugoslaviasta ja Kreikasta. Ruotsin palkkatason noustessa nopeasti Algots siirsi osan tuotannosta jo vuonna 1966 Portugaliin, jossa ompelijoiden työkustannukset olivat noin kymmenesosa Ruotsin tasosta. Etabloituminen Portugaliin ei kuitenkaan ollut helppoa, ja pari vuotta myöhemmin Algots rantautui pienemmin vaikeuksin Suomeen, jossa teollisuudessa työskentelevien naisten nimellispalkka oli vielä vuonna 1971 vajaa puolet ruotsalaisten palkkatasosta. Algots asettui ruotsinkieliseen Närpiön kuntaan jonne työvoimaa saatiin myös suomenkielisistä naapurikunnista. 1970-luvun alkuvuosina Algots perusti Ruotsin hallituksen aluepoliittisilla tuilla tehtaita Västerbottenin alueelle, jossa vuonna 1974 työskenteli jo 700 ihmistä yrityksen palveluksessa. Kustannuspaine ja heikko myynti ajoivat Algotsin kuitenkin konkurssiin vuonna 1977, vaikka Suomen-toiminnot olisivat olleet yhä kannattavia.

Algots Suomessa
1960-luvun lopulla Närpiön kunta rakensi Finbyhyn suuren teollisuushallin, joka vuokrattiin Algotsin tytäryhtiölle Oy Algots Ab:lle. Pian Algots osti hallin itselleen ja työllisti siellä parhaimmillaan 840 ihmistä vuonna 1972. Algots perusti tehtaat 1970-luvun alussa myös eteläpohjalaiskuntiin Alajärvelle, Kurikkaan, Laihialle ja Teuvalle ja työllisti Suomessa 1 100 ihmistä. Oy Algots Ab:sta tuli myöhemmin Oy Suomen Eiser, sitten Eiser Konfektion Oy. Eiser teki konkurssin vuonna 1993, ja Suomen 1990-luvun alun lamassa Närpiön halli oli ensin tyhjillään kunnes sai vuokralaisikseen pienyrityksiä. Vuonna 2000 halliin asettui ruotsalainen patjatehdas Hilding Anders, joka tunnettiin aiemmin nimellä Unituli.

Lähteet

Vaatteet

Kirjallisuutta
Segerblom, Mats (1983): Algots. En teko-koncerns uppgång och fall. Liber förlag. ISBN 91-38-90366-0.

Ruotsalaiset teollisuusyritykset
Vaatemerkit
Suomalaiset vaatetusalan yritykset
Entiset suomalaiset teollisuusyritykset
Seksiala

Seksiala on seksiin liittyvien palvelujen tai tuotteiden myymistä ja ostamista.

Seksialaan kuuluvat esimerkiksi prostituutio, pornografia, seksikaupat, kaupallinen eroottinen hieronta ja striptease.

Seksiteollisuutta on seksielokuvien ja seksilehtien sekä seksiin liittyvien tavaroiden teollinen tuottaminen.

Lähteet
Áilu Valle

Áilu Valle on saamelainen rap-artisti. Hän on kotoisin Kaamasmukan kylästä Utsjoelta. Aluksi hän räppäsi englanniksi ja suomeksi, mutta sitten hän alkoi käyttää äidinkieltään pohjoissaamea. Koulutukseltaan hän on opettaja ja kokee räppäämällä toimivansa myös pohjoissaamen kielen elvyttämiseksi.

Musiikillisiksi esikuvikseen Valle on maininut saamelaistaiteilija  Nils-Aslak Valkeapään ja rap-puolelta Asan. Ennen oman albumin tekoa hän on ollut mukana oululaisten rap-ryhmien, Pummiharmonian ja Roolipolunveljeksien levyillä. Hänen esikoisalbuminsa Dušši dušše duššat (Turha vain tuhoutua) ilmestyi vuoden 2012 joulukuussa. Toisella levyllään 7 (2015) Valle yhdistelee saamelaista uskomusperinnettä ja itämaisia filosofioita. 

Vuonna 2019 Valle voitti lastenkulttuurin valtionpalkinnon.

Diskografia
 Kids album: Hoŋkoŋ­dohkká, 1994
 Ailu Valle: ­Dušši dušše duššat (2012, Tuupa Records)
 Pummiharmonia: ­Parasta ennen (2012, author’s edition)
 Pummiharmonia: ­Bardo (2014, MediaCroco Records)
 Ailu Valle: ­7 (2015, Tuupa Records)
Ailu Valle: Viidon Sieddit (2019, Petrichord Records)

Vierailut
 Räppärit rasismia vastaan, 2015
 Ylva ft. Ailu Valle: ­Roryda, 2015
 Amoc ft. Ailu Valle: ­ Kiälláseh, 2016
 Mokoma ft. Ailu Valle
Rautaa rinnoissa / Ruovddi rattiin’’, 2016
 Yungmiqu ft: Ailu Valle: Maid Jos It, 2020

Lähteet

Suomalaiset hip hop -artistit
Saamelaiset laulajat
Elävät henkilöt
Syntymävuosi puuttuu
Satu Kiljunen

Satu Marjatta Kiljunen (s. 1955) on suomalainen kuva- ja performanssitaiteilija. Kiljunen oli kuvataideakatemian taiteen tutkimuksen professori 2000–2003. Kiljunen asuu ja työskentelee Kökarissa, mutta hänellä on työhuone myös Helsingissä. Satu Kiljusen veljiä ovat poliitikko ja tietokirjailija Kimmo Kiljunen sekä oopperaohjaaja Vilppu Kiljunen.

Kiljunen on kuvataiteilija, joka maalaa mielellään muotokuvia. Niissä hän esittää kohteen elämän näköisenä ja myös aikakautensa dokumenttina. Hän painottaa, että muotokuvan tulee aina täyttää taideteoksen kriteerit. Kiljunen on monin tavoin edistänyt poikkitaiteellisuutta, joka on nykyisin myös Taideyliopistossa täysin luontevaa. Näin ei ole aina ollut. Nuoret ja hullut 1980-luvun performanssitaiteilijat, joista Satu Kiljunen oli yksi, veivät tuolloin tätä haastavaa asiaa eteenpäin.

Kiljuselle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2018. Kesäkuun 2018 promootiossa hänet vihittiin Taideyliopiston kunniatohtoriksi. Kiljunen on ollut taiteiden koulutuksen kehittäjä ja taistellut taiteen tohtoriopintojen puolesta. Työ tuotti tulosta, kun vuonna 2013 perustetussa Taideyliopistossa kohtaavat kaikki esittävät taiteet: kuvataiteet (Kuvataideakatemia), musiikki (Sibelius-Akatemia), tanssitaide ja teatteri (Teatterikorkeakoulu). Taideyliopisto on näiden alojen koulutuksen ja tutkimuksen kansainvälinen edelläkävijä, joka vahvistaa taidetta yhteiskuntaa uudistavana voimana.

Lähteet 

Suomalaiset performanssitaiteilijat
Suomalaiset professorit
Vuonna 1955 syntyneet
Elävät henkilöt
Kosovon parlamentti

Kosovon parlamentti (albaniaksi Kuvendi i Republikës së Kosovës, serbiaksi Skupština Republike Kosovo / Скупштина Републике Косово) on Kosovon yksikamarinen eduskunta, jossa on 120 kansanedustajaa. Parlamentilla on perustuslaissa määritelty ylin valta säätää lakeja. Parlamentti valitsee presidentin viisivuotiskaudelle ja kaikki ministerit. Kansanedustajien toimikausi on neljä vuotta kerrallaan.

Edustajanpaikoista 100 valitaan suoralla kansanvaalilla. Sen lisäksi paikoista kymmenen on varattu etnisille serbeille ja kymmenen muiden etnisten vähemmistöjen edustajille: yhteensä neljä paikkaa romaneille, aškaaleille ja Balkanin egyptiläistaustaisille, kolme paikkaa bosniakeille, kaksi turkkilaistaustaisille ja yksi goraneille. Parlamenttiin on sukupuolikiintiö, jonka mukaan sekä miehet että naiset saavat vähintään 30 % paikoista.  

Äänestys- ja vaalikelpoisuuden ikäraja on 18 vuotta. Äänikynnys parlamenttiin pääsemiseksi on saada 5 % kaikista annetuista äänistä. Äänikynnys ei koske vähemmistöpuolueita. 

Perustuslain mukaan vaalit tulee järjestää 45 vuorokauden kuluessa parlamentin hajottamisesta.

Kosovon johtajakeskeinen poliittinen ilmapiiri heikentää parlamentin todellista valtaa.

Vuoden 2017 vaalit 
Viimeisimmät parlamenttivaalit järjestettiin 11. kesäkuuta 2017 sen jälkeen, kun presidentti Hashim Thaçi hajotti parlamentin sen kaadettua Mustafan hallituksen 10. toukokuussa. Parlamentti äänesti hallitukselle epäluottamuslauseen, koska se oli tyytymätön hallituksen Montenegron kanssa solmimaan rajasopimukseen. Sopimuksen vastustajien mukaan Kosovo menettää sopimuksessa pinta-alaansa Montenegrolle.

Lähteet 

Parlamentit
Kosovon politiikka
Lauri kilpa-auto

Lauri kilpa-auto () on britannialainen animoitu lasten televisiosarja. Sen on tuottanut Keith Chapman ja Peter Curtis.

Suomenkieliset ääninäyttelijät 
Listassa näkyy vain osa hahmoista.

 Mirjami Heikkinen - Lauri
 Antti L. J. Pääkkönen - Maxi 
 Aku Laitinen - Ripa
 Pasi Ruohonen - kertoja, Herra Juuri, sivuäänet

 Rauno Ahonen - Antonio, Myyris
 Petrus Kähkönen - Vili

 Paula Vesala - Maikki 
 Petri Hanttu - Peltsi, Late
 Laura Vuotilainen - Cici
 Tommi Evilä - Luisu

Aiheesta muualla 

2000-vuosikymmenen televisiosarjat
2010-luvun televisiosarjat
Brittiläiset animaatiosarjat
Lastenohjelmat
Channel 5:n televisio-ohjelmat
Henry Ward Beecher

Henry Ward Beecher (24. kesäkuuta 1813, Litchfield, Connecticut – 8. maaliskuuta 1857, Brooklyn, New York) oli yhdysvaltalainen kongregationalistinen saarnaaja.

Julkaisuja 

 Seven Lectures to Young Men (1844) (pamfletti)
 Star Papers (1855)
 Notes from Plymouth Pulpit (1859)
 The Independent (1861–63) (aikakauskirja, toimittajana)
 Eyes and Ears (1862) (kokoelma kirjeitä lehdestä New York Ledger)
 Freedom and War (1863) Boston, Ticknor and Fields (1863) Kongressin kirjaston luettelossa numero 70-157361
 Lectures to Young Men, On Various Important Subjects.  Uusi täydennetty painos. Boston: Ticknor and Fields 1868
 Christian Union (1870–78) (aikakauskirja, toimittajana)
 Summer in the Soul (1858)
 Prayers from the Plymouth Pulpit (1867)
 Norwood, or Village Life in New England (1868) (romaani)
 Life of Jesus Christ (1871)
 Yale Lectures on Preaching (1872)
 Evolution and Religion (1885) - (Julkaissut uusintapainoksena  Cambridge University Press 2009; ISBN 978-1-108-00045-1)
 Proverbs from Plymouth Pulpit (1887)

Yhdysvaltalaiset papit
Vuonna 1813 syntyneet
Vuonna 1857 kuolleet
Pirjo Auvinen

Pirjo Margit Auvinen (s. 27. toukokuuta 1961 Kitee) on suomalainen toimittaja, joka työskentelee Yleisradion uutis- ja ajankohtaistoimituksessa. Hän aloitti Ylen Pohjoismaiden-kirjeenvaihtajana asemapaikkanaan Tukholma 2022.

Kiteellä varttunut Pirjo Auvinen kävi Mäkelänrinteen lukion Helsingissä ja pääsi ylioppilaaksi vuonna 1980. Hän kirjoitti ruotsista laudaturin, mutta ei omasta mielestään osannut puhua kieltä riittävästi. Auvinen päätti hakeutua Ruotsiin opiskelemaan ja kun myös kirjoittaminen kiinnosti, opiskelupaikaksi valikoitui Sundsvall/Härnösandin korkeakoulun toimittajakoulutus, jossa hän suoritti toimittajatutkinnon 1984. Opintojen jälkeen hän työskenteli Ruotsin radiossa suomenkielisenä toimittajana Sundsvallissa ja Malmössä 1983–1985. Suomessa Auvinen on opiskellut tiedotusoppia, kansainvälistä politiikkaa ja valtio-oppia Tampereen yliopistossa. Hän toimi kesätoimittajana useassa sanomalehdessä 1986–1990. Hän työskenteli muun muassa sanomalehdille Itä-Savo, Aamulehti, Savon Sanomat, Kansan Uutiset ja Demari, kunnes vuonna 1991 aloitti uransa Yleisradiossa.

Auvinen on Yleisradiossa seurannut etenkin taloutta ja politiikkaa sekä kansainvälisesti että Suomessa. Hän toimi yhtiön Tukholman-kirjeenvaihtajana 2000–2004. Vuonna 2008 hän seurasi Yhdysvalloissa presidentinvaalien kampanjointia. 2010-luvulla Pirjo Auvinen on keskittynyt Ylen uutis- ja ajankohtaistoimituksessa kotimaan politiikan seuraamiseen muun muassa eduskuntatoimittajana. Hän on tehnyt myös taustoittavia juttuja A-studioon.

Vuosien 2016–2017 Yle-kohun yhteydessä Pirjo Auvinen kertoi osaltaan pääministeri Juha Sipilän painostavasta käytöksestä toimittajia kohtaan.

Auvinen toimi Julkisen sanan neuvoston jäsenenä vuosina 2015–2017.

Lähteet

Ylen toimittajat
Elävät henkilöt
Ulkomaankirjeenvaihtajat
Vuonna 1961 syntyneet
Gran Turismo 7

Gran Turismo 7 (lyhennettynä GT7) on Polyphony Digitalin kehittämä ajopeli, joka on julkaistu PlayStation 5:lle ja PlayStation 4:lle 4. maaliskuuta . Peli kuuluu Gran Turismo -pelisarjaan.
Pelin traileri esiteltiin kesäkuussa 2020.
Pelin julkaisu lykättiin vuodelle 2022 johtuen Covid-pandemiasta.

Pelaaminen 
Peliin palaavat edellisestä Gran Turismo Sportista puuttuneet kampanjamoodi ja autojen muokkaaminen ja virittäminen sekä käytetyt autot ja autojen huollot. Kampanjamoodin lisäksi pelissä on "kahvilamoodi", jossa pelaaja tähtää autokohtaisiin tavoitteisiin. Pelissä on vaihtuvat vuorokauden ajat sekä säätilat.
Autojen keräileminen on osa peliä kuten aiemmissa sarjan peleissä.

Julkaisun yhteydessä pelissä on yli 400 autoa, 34 kilpailupaikkaa ja 90 ratavaihtoehtoa. Pelissä on jaetun ruudun paikallinen kaksinpeli sekä verkossa pelattava moninpeli. PlayStation 5 -versiossa DualSense-ohjain antaa tuntopalautetta riippuen ajettavasta pinnasta sekä moottorin ja voimansiirron sekä auton rungon värinöistä. Ohjaimen painikkeet simuloivat jarrujen lukkiutumisen eston toimintaa.

Laitteistovaatimukset 
Peli julkaistaan sekä PlayStation 4:lle (PS4) että PlayStation 5:lle (PS5): PS4-versio vie kaksi 50 gigatavun Blu-ray -levyä kun taas PS5-versio vie yhden 100 gigatavun kolmikerroksisen levyn. Peli tarvitsee vähintään 100 gigatavua tilaa.
Aiemmin GT Sport Spec II -pelin uudelleenjulkaisu vaati myös kaksi Blu-ray levyä kaikkine lisäsisältöineen ja päivityksineen.

Vastaanotto

Kriitikoiden vastaanotto 
Peli on saanut IGN:n arvostelussa arvosanaksi 9/10.

Peli on saanut The Guardianin arvostelussa neljä tähteä viidestä.

Yleisön vastaanotto 
Pelin verkkopalvelun sulkeuduttua ylläpidon vuoksi 17. maaliskuuta monet pelin ostaneista olivat tyytymättömiä. Katko palvelussa sulki pelaajat pois myös yksinpelitilan pelaamisesta. Pelin palattua siihen tuli päivitys, joka teki autojen avaamisesta ilman mikrotransaktioita vaikeampaa. Vastauksensa kuluttajien arvio Metacritic-palvelussa on muuttanut pelin käyttäjäarviota alemmaksi, kuin huonoimman PlayStation-pelin arvio. Pelin sisäistä rahaa myydään oikeaa rahaa vastaan.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Vuoden 2022 videopelit
Gran Turismo -pelit
PlayStation 4 -pelit
PlayStation 5 -pelit
Marius Grigonis

Marius Grigonis (s. 26. huhtikuuta 1994 Kaunas) on liettualainen koripalloilija.

Ura 

Grigonis aloitti pelaajauransa kotimaassaan ja siirtyi sittemmin Espanjaan. Hän voitti vuonna 2017 CB 1939 Canariasin joukkueessa Mestarien liigan mestaruuden ja nimettiin turnauksen finaalien arvokkaimmaksi pelaajaksi. Grigonis on edustanut myös Liettuan miesten maajoukkuetta ja kuului maan seitsemänneksi sijoittuneeseen joukkueeseen Rion kesäolympialaisissa 2016.

Lähteet 
 Profiili Liga ACB 
 Marius Grigonis Europe Stats Basketball-Reference.com

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Profiili FIBA Archive 
 Marius Grigonis basketball profile eurobasket.com 

Liettualaiset koripalloilijat
Vuonna 1994 syntyneet
Elävät henkilöt
Peter Niers

Peter Niers (tai Nirsch) oli saksalainen kiertelevä ryöväri ja sarjamurhaaja, joka teloitettiin 16. syyskuuta 1581 Neumarkt in der Oberpfalzissa. Hänen ja hänen rikostovereittensa tunnustusten perusteella hänet tuomittiin 544 murhasta, josta 24 oli raskaana olevista naisista irti leikattuja sikiöitä, joita käytettiin mustassa magiassa. Hän koki olevansa maagi.

Lähteet 
 

Saksalaiset sarjamurhaajat
Vuonna 1581 kuolleet
Alfa (lehti)

Alfa oli 1970-luvun lopulla ilmestynyt skeptinen tiedotuslehti. Lehdessä oltiin huolissaan Suomeen vyöryneestä ”kvasitieteellisyyden hyökyaallosta”, johon kuului monia nykyäänkin tuttuja teemoja, kuten uskomuslääkintä ja horoskoopit. Lehti ei ollut pitkäikäinen, sitä ilmestyi viisi numeroa vuosien 1976–1978 aikana. Pienen levikin ja painoksen vuoksi Alfa ei kannattanut itse itseään. Tieteellinen skepsismi ei saanut vielä 1970-luvun lopulla riittävästi ilmaa siipiensä alle, joten Alfa joutui lopettamaan toimintansa vuonna 1978.

Katso myös 
 Skepsis ry, julkaisee Skeptikko-lehteä

Lähteet 

Suomalaiset aikakauslehdet
Tieteellinen skeptismi
Gremlin Graphics

Gremlin Graphics on brittiläinen videopeliyritys, joka on perustettu vuonna  Sheffieldissä. Yrityksen nimi muuttui vuonna 1994 muotoon Gremlin Interactive. Infogrames Studios osti yrityksen vuonna 1999.

Pelit 

Yrityksen kehittämiä ja julkaisemia pelejä:
 Federation of Free Traders
 Hero Quest
 Lotus-pelisarja
 Super Cars
 Utopia: The Creation of a Nation

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Profiili MobyGamesissä 
 https://www.gremlinarchive.com

Kirjallisuutta 
 A Gremlin in the Works, Bitmap Books, 2021

Brittiläiset videopeliyritykset
Conqueror (videopeli)

Conqueror on David Brabenin kehittämä ammuntapeli, jossa ohjataan panssarivaunua. Pelissä on myös strategiapelin elementtejä. 

Peli käyttää Zarch -pelin maastotekniikkaa.

Vastaanotto 
Amiga Format -lehti antoi pelille arvosanan 93% arvostelussaan.

CU Amiga -lehti antoi pelille arvosanan 91% arvostelussaan.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 

Vuoden 1988 videopelit
Acorn Archimedes -pelit
Amiga-pelit
Atari ST -pelit
DOS-pelit
Helen Shapiro

Helen Kate Shapiro (s. 26. syyskuuta 1946 Bethnal Green, Lontoo, Britannia) on brittiläinen pop- ja jazzlaulaja sekä näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten 1960-luvulla Britannian listaykkösiksi nousseista hiteistään ”You Don’t Know” ja ”Walkin’ Back to Happinness”. Shapiro aloitti uransa teini-iässä poplaulajana, mutta siirtyi myöhemmin jazziin ja gospeliin.

Shapiro julkaisi vuonna 1993 Walking Back to Happiness -nimisen omaelämäkerran.

Lähteet 

Brittiläiset poplaulajat
Brittiläiset jazzlaulajat
Vuonna 1946 syntyneet
Elävät henkilöt
Record Retailer

Record Retailer oli vuonna 1959 perustettu brittiläinen sanomalehti, joka käsitteli maan musiikkialaa. Lehden perustaja Roy Parker kuoli vuonna 1964, minkä jälkeen lehden nimeksi vaihdettiin pian Record Retailer and Music Industry News.

10. maaliskuuta 1960 lähtien Record Retailer julkaisi viikoittaista top 50 -levylistaa, joka toimi helmikuuhun 1969 asti Britanian virallisena listana.

Vuonna 1967 nimeksi vaihdettiin jälleen lyhyesti Record Retailer ja tammikuussa 1971 Record & Tape Retailer. Vuonna 1972 lehti lanseerattiin uudelleen nimellä Music Week.

Musiikkilehdet
Brittiläiset sanomalehdet
Brittiläinen musiikki
Keith Chapman

Keith V. Chapman (s. 1959 Norfolk, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläinen lastenohjelmien käsikirjoittaja, jonka käsikirjoittamia televisiosarjoja ovat muun muassa Puuha-Pete (1999), Lauri kilpa-auto (2007) ja Ryhmä Hau (2013).

Filmografia 
 Puuha-Pete (1999)
 Lilli ja kukkaisystävät (2005)
 Lauri kilpa-auto (2007)
 Ryhmä Hau (2013)

Lähteet

Aiheesta muualla 

Brittiläiset televisiokäsikirjoittajat
Vuonna 1959 syntyneet
Elävät henkilöt
Valkealammi (Hattula)

Valkealammi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 10,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostuman välittömässä läheisyydessä. Jääkauden loppuaikojen jäätikön sulaminen on vaikuttanut merkittävästi järven muodostumiseen . Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Myllykylään johtavalta tieltä. Hämeenlinnan raja ohittaa järven kaakkoispään 100 metrin etäisyydeltä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,4 metriä mpy., joka on sama kuin viereisellä Pikku Valkealammilla. lampien välille on kaivettu yhdysoja.
Kummastakaan lammiesta ei ole laskuojaa minnekään.

Lähteet 

Renkajoen yläosan valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Tunturilampi

Tunturilampi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammen ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Lampi on ilmeisesti syntynyt Jokiharjun eteläpuolella olevaan loivaan painaumaan, jota Renkajoki on käyttänyt . Lampi on Renkajoen matala läpivirtausjärvi, joka on voimakkaasti ruohottunut. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat pohjoisrantojen harjunrinnettä lukuun ottamatta suomaata. Lammella on yksi saari ja lammella on yksi rantamökki, jonne johtaa tie.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,3 metriä mpy. Sillä on kaksi tulouomaa Onkilammesta, joka sijaitsee Jokiharjun pohjoispuolella. Siihen laskee lyhyt kuivatusoja läntiseltä suolta. lammen eteläpäässä Renkajoki jatkaa matkaansa ensin Myllykylän läpi ja sitten eteenpäin Tuomistoon.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Tunduri lampi” ja siihen sille oli piirretty vain itäpuolinen tulo-oja. Lammen luusuassa sijaitsi torppa eikä Myllykylää ollut muuten olemassa paitsi vartijankoskessa ollutta myllyä. Lammella oli vuoden 1956 peruskartassa kaksi tulo-ojaa ja sen laskuoja kututtiin kartassa ”Rengonjoeksi”. Nimi oli vuonna 1979 nykyinen Renkajoki.

Lähteet 

Renkajoen yläosan valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Hattulan järvet
Onkilammi (Hattula)

Onkilammi , joka kirjoitetaan myös Onkilampi , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 10,7 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järven ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Järvi on ilmeisesti syntynyt Jokiharjun pohjoispuolelle loivaan painaumaan . Matalan lammen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, jotka ovat pohjoispuolella soistuneet. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Myllykylästä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,8 metriä mpy., mikä on vain puoli metriä ylempi kuin alajuoksulla Jokiharjun eteläpuolella olevalla Tunturilammella. Lampien välinen lasku-uoma kuuluu Renkajokeen, mutta läntien uoma on kaivettu jälkeenpäin. Tärkein tulo-oja on Renkajoki ja lampi onkin joen läpivirtausjärvi. Sen itärantaan laskee kuitenkin Valkeasuon kuivausojien johto-oja ja pohjoisrantaan Isosuon ja Haapasuon kuivatusojien johto-oja.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Onginiemilampi”. kartassa näkyi lampien völillä vain nykyisistä uomista itäinen lasku-uoma. Lampi oli autio, mutta sen pohjoispuolelle oli raivattu laaja niitty. Vuoden 1956 peruskartassa lampien välillä oli jo kaksi lasku-uomaa. Lammelle oli piirretty myös kaksi saarta. Pohjoisrannassa oli kolme peltotilkkua ja lähistöllä niiden maatalot. Rannat olivat saunoja lukuun ottamatta tyjät rakennuksista. Vuoden 1989 kartassa oli jo kuusi vapaa-ajan asuntoa, joita ei näkyvyt vielä vuoden 1979 kartassa. Saareen oli ilmaantunut mökki vuoden 1979 karttaan.

Lähteet 

Renkajoen yläosan valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Hattulan järvet
Pitkälammi (Hattula)

Pitkälammi , joka kirjoitetaan myös Pitkälampi , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostuman välittömässä läheisyydessä. Lampi jää Renkajärvestä alkavien kahden harjuselkänteiden väliin . Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat autiota ja soistunutta metsämaata.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,0 metriä mpy. Lampeen on johdettu kolme lyhyttä suon kuivatusojaa, mutta sillä ei ole laskuojaa.

Lähteet 

Renkajoen yläosan valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Kynnösjärvi

Kynnösjärvi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 29 ha ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvi sijaitsee aivan Renkajärven kaakkoispäässä sen jatkeena ja sen erottaa siitä alle 30 metriä leveä kannas. Kannasta pitkin kulkee Myllykylästä lounaaseen johtava tie. Kannaksesta kohoaa 15 metrin korkeuteen Visaniemi, jota Kynnösjärvi kiertää U-kirjaimen muotoisena. Visaniemen pohjoisrantaa kutsutaan Salmenhiekaksi ja kannaksen keskellä olevan aukon vieressä on maatalo nimeltään Salmi. Kynnösjärven lounaisrannassa kohoaa 35 metrin korkeuteen Salmenvuori. Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat osittain soistunutta metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi muutakin maataloa ja niiden lisäksi parikymmentä vapaa-ajan asuntoa. Järvessä on yksi saari sen koillispäässä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,9 metriä mpy., mikä on sama kuin Renkajärvellä. Viereisellä Isosuolla on turvetuotantoa ja se on ojitettu Kynnösjärven rannasta. Suon kuivatusvedet on johdettu Kynnösjärveen ja samoin tekevät Salmenvuoren takaa tulevat kuivatusvedet. Kynnösjärven lasku-uoma on kannaksessa oleva salmi tai oja.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven kohdalla lukee "Kynnyksepärä lahti". Vaikuttaa siltä,
että Renkajärven vedenpinta on ollut nykyistä korkeammalla ja että kyseinen kynnys viittaisi kannakseen,
joka on ainakin osan ajastaan veden alla. Silloin voidaan ymmärtää nimessä esiintyvää sanaa lahti.

Vuoden 1956 peruskartassa tilanne on toinen. Karttaan on merkitty kannas samanlaisena kuin se on nykykartoissa. Silloin kannaksen ylitti Myllykylästä tuleva tie.

Lähteet 

Renkajoen yläosan valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Hepolammi (Hattula, Myllykylä)

Hepolammi , joka kirjoitetaan myös Hepolampi , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 9,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Kivistön kulmakunnalla Hepolamminsuon pohjoisosassa noin viisi kilometriä länteen Myllykylästä ja 2,5 kilometriä kaakkoon Renkajärven rannasta. Sen rannat ovat metsää, suota ja avosuota. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Renkajärven ja Teuron välinen tie ohittaa lammen sen pohjoispuolelta ja tien varressa sijaitsee lammen lähellä kuusi maataloa.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,6 metriä mpy. Siihen on johdettu Hepolamminsuolta kuivatusojia. Sen laskuoja Ruokosuonoja juoksee koilliseen päin ja laskee Renkajärveen Isosaaren kohdalla.

Historiaa 
Vuoden 1956 peruskartassa lammen ympäristössä oli useita maataloja ja niiden pieniä peltomaita.

Lähteet 

Renkajoen yläosan valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Matolammi (Kalvola)

Matolammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Rimmilän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen autiot rannat ovat soistunutta metsämaata. Lammelle ei johda tietä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme suo-ojaa, joista yksi johtaa vettä pois lammesta. Se poistuu Lankkusuolta koilliseen päin ja yhtyy Renkajärveen laskevaan Sitturinojaan.

Lähteet 

Renkajoen yläosan valuma-alue
Kalvolan järvet
Botin luomat artikkelit
Väärälammi (Kalvola, Rimmilä)

Väärälammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rimmilän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Väärälamminsuolla sijaitsee kaksi lampea. Suuremman lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Pienempi on alle 100 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Aution lammen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat suoperäistä metsämaata. Kauempana rannasta suo on puutonta suota. Lammelle ei johda tietä, mutta sen vierestä kulkee Rimmilään johtava tie.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,8 metriä mpy. ja siihen on kaivettu kaksu suo-ojaa. Pohjoiseen menevä oja on johdettu Sitturanojaan ja se laskee Renkajärveen Jokirannassa.

Lähteet 

Renkajoen yläosan valuma-alue
Kalvolan järvet
Botin luomat artikkelit
Särölammit

Särölammit  ovat Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rimmilän kylän lähellä sijaitsevat lammet.

Maantietoa 
Särölamminkorvessa ja sen pohjoispuolella on kolme lampea, joita kutsutaan monikossa Särölammit. Niistä pohjoisin on samalla suurin lammista. Sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Etelämpänä oleva lampi on 200 metriä pitkä ja eteläpuolella oleva kolmas lampi on alle 100 metriä leveä. Pohjoisen lammen rantaviivan pituus on 500 metriä. Kaikkien lampien rannat ovat soistunutta metsämaata, mutta eteläisen lammen rannat ovat avosuota. Pohjoisimmassa lammessa on saari.

Vesistösuhteet 
Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lampien vedenpintojen korkeudet ovat 143,3 metriä mpy. (suurin), 143,5 metriä (keskimmäinen) ja 143,9 metriä (eteläisin). Lammet on yhdistetty toisiinsa ja eteläisiin soihin kaivetuilla ojilla, joita on lampien välissäkin useita. Lammet laskevat ojaa myöten, joka yhtyy alempana Sitturinojaa, joka laskee Renkajärveen.

Lähteet 

Renkajoen yläosan valuma-alue
Kalvolan järvet
Botin luomat artikkelit
Kautiolammi

Kautiolammi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lampi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostuman välittömässä läheisyydessä. Jääkauden loppuaikojen jäätikön sulaminen on vaikuttanut merkittävästi lammen muodostumiseen . Lampi vaikuttaa olevan kahden rinnakkaisen harjun, Jokiharjun ja sen eteläpuolella sijaitsevan katkonaisen harjujakson, välissä. Harjujen väliin on muodostunut suoalue, jossa lampi sijaitsee. Lammen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen etelärannat nousevat harjun matalille rinteille. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Sen pohjoispuolelta kulkee Myllykylän ja Vuohiniemeen johtava tie.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,1 metriä mpy. Lammen suota on hieman ojitettu ja siinä yhteydessä lampeen on kaivettu oja. Se on samalla sen laskuoja Renkajärven lahteen, joka jää Niinisaaren suojaan.

Historiaa 
Vuoden 1956 peruskartassa lampi oli nimetön ja siihen oli kaivettu yksi suora laskuoja. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa ympäröivä suo on ojitettu laajemmin.

Lähteet 

Renkajoen yläosan valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Valajärvi (Janakkala)

Valajärvi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa ja Hämeenlinnassa Vähikkälän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 350 hehtaaria eli 3,5 neliökilometriä, ja se on 4,0 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järven selkä on yhtenäinen lukuun ottamatta Isosaarta, joka niemenä peittää näkymän pohjoisilta rannoilta. Puhinniemen itäpuolelle jää suojaan 600 metriä pitkä Ratalahti. Järvi on muodostunut Vähikkälässä järven kaakkoisrannassa sijaitsevan poikittaisen Piikakivenharjun ja lounaisrantaa seuraavan epäyhtenäisemmän harjun taakse. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa, jonka näkyvin harjuselänne kulkee järven eteläpuolella. Järven pohjoispuolella kulkee toinen harjujakson harjuselänne, joka kuuluu Renkajärveltä Renkoon, Oinaalasta Tunturivuorelle, ja siitä järvelle.

Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 14 742 tuhatta kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 13,4 metriä. Järven kummassakin päässä on yhtä syvät syvänteet, mutta syvin kohta sijaitsee luoteispään syvänteessä. Järvessä on kartan mukaan viisi saarta ja Isosaari, joka on kuitenkin maakannas Puhinniemeen. Isosaaren länsipuolella sijaitsee 130 metriä pitkä Koivusaari, Isosaaren kaakkoispuolella on Kirrinkallio, ja yksi nimetön saari sijaitsee Niinisalonkallion pohjoispuolella rannan tuntumassa. Se on halkaisijaltaan 60 metriä pitkä. Järven rantaviivan pituus on 17,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Rantaan ulottuvia peltopalstoja on vain muutama. Asutus on haja-asutusta ja sen väliin on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asutusta. Ainoa kylä on Vähikkälä, joka sijaitsee järven kaakkoispäässä. Vähikkälästä lähtee luoteeseen ja pohjoiseen tiet, joilta monet järven rakennuksien luokse tulevat tiet ovat lähtöisin. Janakkalan ja Hämeenlinnan välinen raja kulkee järven poikki.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,7 metriä mpy. Järven lähellä sijaitsevat Mustisuo, Niinisuo ja Kotamäenkorpi ovat ojitettuja ja niiden johto-ojat laskevat järveen. Järven laskuoja Ollanoja lähtee sen pohjoispäästä ja toimii suo- ja pelto-ojien johto-ojana ennen yhtymistään Kaartjokeen. Kaartjoki laskee edelleen Haapajärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Walajärvi”. Se on piirretty siihen melko suurpiirteisesti. Vuoden 1962 peruskartassa oli järven lounaisrantaan Syväojanlahdelle merkitty tanssilava ja leirintäalue. Samassa kartassa oli Kirrinkalliolle rakennettu vapaa-ajan asunto. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa oli rannoille rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. lavaa ei merkitty enää vuoden 1989 karttaan.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Valajärven suojeluyhdistys: Kotisivut, viitattu 13.11.2017

Kaartjoen alaosan alue
Janakkalan järvet
Rengon järvet
Botin luomat artikkelit
Alimmainen (Hämeenlinna)

Alimmainen  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 15,6 ha ja se on 850 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Järven länsirannat ovat harjujakson veteen putoavia Alimmaisenharjun rinteitä ja järven pohjoispuolella sijaitsee sanduri tai delta . Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja rannat ovat pääosin metsämaata. Järven etelärantaan päättyy peltotilkun reuna. Järven pohjoispäässä sijaitsi lahdenpohjukassa Hiissan maatila, jonka pellot on metsitetty. Siellä asutaan edelleen ja sen rannoille on rakennettu 12 vapaa-ajan asuntoa. Etelärannoilla on vielä kolme vapaa-ajan asuntoa. Yhdystie 2871 ohittaa järven Hissan kohdalla ja mökkien tiet tulevat siitä. Järven etelärannalla on uimaranta.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,6 metriä mpy.
Siihen laskee vain kaksi ojaa, joista idästä laskeva on metsäoja. Harjun viertä laskee Keskimmäisen laskuoja. Järven oma laskuoja yhtyy Tuomenojan nimisenä Kaartjokeen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järven nimeksi kirjoitettu ”Ojajärvi”. Sen laskuojassa oli vesimylly, jonka käyttäjä asui torpassa. Vuoden 1961 peruskartassa ei vielä näkynyt mökkirakennuksia, mutta vuoden 1979 karttaan niitä on merkitty 13. kartoissa olevat Hiissan pellot eivät enää ole viljelyssä.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Sammakkolammi (Hämeenlinna, Ahoinen)

Sammakkolammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harju jää lammesta puoli kilometriä länteen, mutta sen länsirantaan ulottuu eteläisempi kahdesta sandurista tai deltasta. Lammen koillisranta on jäänyt lyhyen harjun lounaisluolelle alavaan kohtaan . Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja se on metsittynyttä suomaata. Yhdystie 2871 kulkee sen länsirantoja viistäen ja sen itärannalla n kaksi mökkiä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,8 metriä mpy. Lammelle ei tule ojia ja sillä ei ole lasku-uomaakaan, eli se on umpilampi.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järven nimeksi kirjoitettu ”Keskimmäisten järvi”.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Keskimmäinen (Hämeenlinna)

Keskimmäinen  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Keskimäinen jää harjumuodostuman pohjoispuolelle ja sen soistunet rannat alkavat rinteiden juurelta. Järven itäpää rajautuu kahteen sanduriin tai deltaan, joiden yläpinta on saavuttanut muinaisen merenpinnan. Deltan pinta on kuopillaan supista ja deltojen välikin saattaa olla suppa . Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat pääosin suota. Lampi on autio, mutta sinne johtaa kahdesta suunnasta yhdystieltä 2871 tiet lähelle rantaa.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy. Siihen laskee Ranninjärvestä oja ja sen laskuoja laskee Alimmaiseen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Sammakkolammi on saanut Keskimmäisen nimen. Nykyinen Keskimmäinen on piirretty siihen karttaan suurempana kuin se on nykyään. Vuoden 1961 peruskartassa on järvi piirretty puoli kilometriä pitkänä, mutta soistuneena järvenä. Vaikuttaa siltä, että järvi on soistunut umpeen, mutta onko sen vedenpintaa alennettu järvenlaskussa, vaatisi vielä varmistavan tietolähteen. Kiinteistökartassa on omistusraja, joka kiertää järveä sen entisiä rantoja pitkin. Se voisi tarkoittaa vesijättömaan aluetta. Joka tapauksessa vuoden 1979 peruskarttaan lampi on piirretty enää 200 metriä pitkänä.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Löyttynen (Hämeenlinna)

Löyttynen  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujakso muuttuu pohjoisessa itä-länsi-suuntaisesta pohjois-etelä-suuntaiseksi, ja lampi sijaitsee tämän taittokohdan lounaiskainalossa. Lampi saattaa olla umpeen soistuva suppa . Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat alavaa suomaata. Lammella on kaksi mökkiä, joille tulee tie Ahoisten kylästä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,1 metriä mpy. Lampeen ei tule suolta ojia, mutta sille on kaivettu laskuoja Mustalammiin.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet