Iisalmi

Iisalmi () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Kaupunki perustettiin vuonna 1891 (kauppala 1860), jolloin se erotettiin ympäröivästä Iisalmen maalaiskunnasta. Kauppalana Iisalmi oli epäitsenäinen kauppala ja kuului Iisalmen maalaiskuntaan. Kaupungin perustamiseen vaikutti itseoppinut valtiopäivämies Petter Kumpulainen. Hän esitti kenraalikuvernööri Fredrik Vilhelm von Bergille osoittamassaan anomuskirjelmässä Ylä-Savon suurimpia puutteita, joita olivat oman kaupungin puuttuminen ja vesireitin kanavoimattomuus. Iisalmi on tunnettu 2010-luvulla vientiteollisuuskaupunkina, sekä seudun opiskelukaupunkina. Iisalmen Pohjolankadulla on Euroopan pisin koivukuja. Iisalmessa sijaitsee maailman pienin ravintola nimeltään Ravintola Kuappi.   

Tunnettuja Iisalmessa syntyneitä ovat muun muassa lumilautailija Rene Rinnekangas, juontaja Tuija Pehkonen, jääkiekkoilija Mikko Hakkarainen, taiteilija Miina Äkkijyrkkä, elokuvaohjaaja Edvin Laine, kirjailija Eino Säisä, taiteilija Kaarina Kaikkonen, kirjailija Eppu Nuotio, kansanedustaja Markku Eestilä, jääkiekkoilija Ilkka Vaarasuo, laulaja-kitaristi Tomi Tajakka ja ratamoottoripyöräilijä Teuvo Länsivuori. Muita tunnettuja iisalmelaisia ovat entinen valmentaja Immo Kuutsa, poliitikko Seppo Kääriäinen ja Koko Suomi leipoo tv-ohjelmassa menestynyt ja By Iisalmi-lähettiläs Pihla Sallinen.

Maantiede

Sijainti
Iisalmen rajanaapureita ovat Kiuruvesi, Lapinlahti, Kuopio, Pielavesi, Sonkajärvi ja Vieremä. Itse kaupunki sijaitsee Valtatie 5:n ja Savon radan varrella Poroveden itärannalla. Rautatie kulkee myös länteen Ylivieskaan.

Luonnonympäristö
Iisalmen alueella on 111 järveä, joista suurimmat ovat Onkivesi, Haapajärvi, Porovesi ja Nerkoonjärvi.

Iisalmen Natura-kohteita ovat Iisalmen lintuvedet: Ylemmäinen, Keskimmäinen, Tismiö, Savonselkä-Haukilahti, Vedenpäänlahti sekä Säyneenluhta. Järvet ovat arvokas lintuvesikohde, koska ne toimivat muuton aikana levähdyspaikkana.

Kaupunginosat ja kylät 
Ahmo, Huotari, Haapasaari, Hernejärvi, Iisalmi, Jokela, Jordan, Kangas, Kangaslampi, Kihmula, Kilpisaari, Kirma, Kirkonsalmi, Kotikylä, Kurenpolvi, Kääriänsaari, Lappetelä, Lintukylä, Luuniemi, Makkaralahti, Marjahaka, Nerkoo, Nerkoonniemi, Niemisjärvi, Ohenmäki, Paloinen, Pappila, Partala, Peltosalmi, Pihlajaharju, Pitolamminmäki, Porosuo, Porovesi, Pölönmäki, Pöllösenlahti, Pörsänmäki, Rohmula, Ruotaanlahti, Runni, Ruotaanmäki, Ryhälänmäki, Sankariniemi, Savipelto, Soinlahti, Sourunsalo, Touhula, Ulmala, Valkeamäki, Varpanen, Vieremäjärvi, Viitaa.

Suurin lähiö on Lippuniemi (2 700 asukasta).

Historia 
Kiinteää asutusta alueella on ollut 1500-luvulta asti. Iisalmen seudulle suunniteltiin Pohjois-Savon kaupallista keskusta jo 1700-luvulla (toteutui vasta 1856). Iisalmi kasvoi alkuun hitaasti. Kaupunkioikeuksien myöntämisen aikaan asukkaita oli noin tuhat ja vuonna 1959 noin 6 000.

Iisalmen maalaiskunta liitettiin Iisalmen kaupunkiin vuoden 1970 alusta. Asukasluku on  ja pinta-ala  km2, josta maata on  km2 ja vettä  km². Rantaviivan pituus on 495 kilometriä.

Rautatien rakentaminen Iisalmeen asti vuonna 1902 oli eräs ratkaisevista kasvun edellytyksistä. Iisalmen rautatieasema oli pitkään useiden VR:n pikajunien pohjoinen pääteasema, koska sähköistetty rata päättyi sinne. Sähköistys Iisalmesta Kontiomäen kautta Ouluun valmistui 2006.

Iisalmen historian kuuluisimpia tapahtumia on vuonna 1808 käyty Koljonvirran taistelu, jota J.L. Runeberg kuvaa Vänrikki Stoolin tarinoissaan. Kaupungin lähihistorian dramaattisin hetki on Putkolan pamauksen nimellä tunnettu onnettomuus, jossa Iisalmen keskustassa sijainnut tavaratalo Putkola tuhoutui maali-, lakka- ja kaasupullovaraston räjähdettyä 14. syyskuuta 1965.

Iisalmen Peltosalmella Ohenmäen alueella toimi kymmeniä vuosia Puolustusvoimien Iisalmen Asevarikko (IisAseV, ent. Asevarikko 9 AseV 9), joka lakkautettiin puolustuspoliittisen selonteon perusteella vuoden 2003 alussa.

Hallinto 
Iisalmen kaupunginjohtaja vuodesta 2013 on Jarmo Ronkainen.

Kaupunginvaltuustossa on 43 paikkaa. Paikat jakautuvat kunnallisvaalien 2021 jälkeen seuraavasti (suluissa paikkaluvun muutos edelliseen valtuustoon nähden):
 Keskusta: 13 paikkaa (–2 paikkaa)
 SDP: 7 paikkaa (-1)
 Vasemmistoliitto: 4 paikkaa (–3)
 Kokoomus: 7 paikkaa (+1)
 Vihreä liitto: 3 paikkaa (ennallaan)
 Kristillisdemokraatit: 2 paikkaa (ennallaan)
 Perussuomalaiset: 7 paikkaa (+5)

Talous 
Paikkakunnan tunnetuimmat yritykset ovat olutta ja muita mietoja alkoholijuomia sekä virvoitusjuomia valmistava Olvi Oyj, kaiutinvalmistaja Genelec ja erikoisajoneuvoja tuottava Profile Vehicles sekä kaivosajoneuvojen valmistuksesta tunnettu Normet Group Oy. Muita tunnettuja iisalmelaisia yrityksiä ovat lämpöpuun tuottaja Lunawood, nurmikkosiementen tuottaja Savon Siemen, betoniteollisuusyritys Betonimestarit, rautavalujen toimittaja Suomivalimo sekä opetusväline- ja -kalustovalmistaja Is-vet. Iisalmessa sijaitsevat myös maailman pienin ravintola Ravintola Kuappi ja panimomuseo.

Lähes kaikki alueen yritykset ovat jäseniä Iisalmen Yrittäjissä, joka on Savon Yrittäjien paikallisyhdistys.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Iisalmessa oli 21 639 asukasta, joista 16 385 asui taajamissa, 5 103 haja-asutusalueilla ja 151:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Iisalmen taajama-aste on 76,3 %. Iisalmen taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.

Kulttuuri 

Iisalmessa toimii kaksi aktiivista harrastajateatteriryhmää, In-teatteri ja Iisalmen teatteri. Koljonvirta teatteri esiintyy kesäisin Mansikkaniemellä.

Galleria Art Annan lopetettua Iisalmessa ei ole varsinaista taidegalleriaa, mutta Iisalmen kulttuurikeskuksessa on usein esillä kuvataidetta ja paikallisten keräilijöiden kokoelmia. Kuvataiteilija Kaarina Kaikkonen on syntynyt Iisalmessa. Kuvataiteilija Osmo Monto asui ja työskenteli Iisalmessa.

Juhani Ahon museo Mansikkaniemellä on kuuluisan kirjailijan lapsuudenkoti. Iisalmessa sijaitsee myös Ylä-Savon Kotiseutumuseo.

Iisalmen kaupunginkirjasto sijaitsee kulttuurikeskuksessa. Kokoelmien ohella kirjasto tarjoaa tiloja opiskeluun ja oleiluun ja järjestää tapahtumia. Iisalmen kaupunginkirjasto on osa Ylä-Savon kirjastoverkko Rutakkoa.

Iisalmi oli 1980- ja 1990-luvun vaihteessa merkittävä Suomen tietokoneharrastajien demoskene -kulttuurille. Tunnetuin Iisalmen demoryhmä, Byterapers, perustettiin vuonna 1986.

1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Iisalmen perinneruoaksi valittiin muurinpohjaletut.

Iisalmessa on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Iisalmessa kolme kertaa, vuosina 1932, 1953 ja 1992. Herännäisten herättäjäjuhlat on järjestetty Iisalmessa kaksi kertaa: 1942 sekä 1965.

Urheilu 
Kaupungin tunnetuimmat urheiluseurat ovat jääkiekkoseura Iisalmen Peli-karhut eli IPK (Mestis), jalkapalloseurat PK-37 (Kolmonen), Iisalmen Pallo-Veikot eli PAVE (Kolmonen) ja Klubi-36 (Naisten kakkonen), salibandyseura FBI (3. divisioona), uimaseura Iisalmen Uimarit sekä lähinnä yleisurheiluun ja hiihtoon keskittyvä Iisalmen Visa. Myös Iisalmen naisvoimistelijat (Iina), Iisalmen Urheilu-Vesat (IUV), ratsastusseura Koljonvirran ratsastajat (KvR) ja melkein tuhannen jäsenen ulkoiluun keskittynyt Iisalmen Latu ovat tunnettuja ja toiminnassaan aktiivisia urheiluseuroja. Iisalmessa toimii myös Iisalmen Airsoft RY, joka keskittyy softaukseen.

Seurakunnat 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Iisalmessa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Iisalmen seurakunta
Seurakunta kuuluu Ylä-Savon seurakuntayhtymään.

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Iisalmen kaupungin nykyisellä alueella.
 Iisalmen kaupunkiseurakunta (yhdistetty Iisalmen maaseurakunnan kanssa Iisalmen seurakunnaksi 1970)
 Iisalmen maaseurakunta (yhdistetty Iisalmen kaupunkiseurakunnan kanssa Iisalmen seurakunnaksi 1970)

Herätysliikkeet ja muut kirkkokunnat
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii herännäisyys sekä lestadiolaiset uusheräys ja vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Iisalmen rauhanyhdistys. Viidesläisyyttä edustaa paikkakunnalla Kansanlähetys. Iisalmella toimii myös Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Danielin luterilainen seurakunta.

Muita kirkkokuntia edustavat Suomen ortodoksiseen kirkkoon kuuluva Iisalmen ortodoksinen seurakunta, jonka toimialueena on Iisalmen lisäksi Sonkajärven, Vieremän ja Lapinlahden kunnat, helluntaiherätykseen lukeutuva Iisalmen helluntaiseurakunta, Suomen vapaakirkkoon kuuluva Iisalmen Vapaaseurakunta sekä Suomen Adventtikirkon Iisalmen adventtiseurakunta.

Ystävyyskaupungit 
Lähde: 
 : Pécel
 : Nykøbing Falster
 : Kiriši
 : Võru

Katso myös 
 Luettelo Iisalmen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Hernejärven koulu
 Iisalmen lyseo
 Juhani Ahon koulu
 Kangaslammin koulu (Iisalmi)
 Kauppis-Heikin koulu
 Kirkonsalmen koulu
 Savonia-ammattikorkeakoulu‎
 Ylä-Savon ammattiopisto
 Kangaslammin koulu

Lähteet

Kirjallisuutta 
 Matti Klinge: Iisalmen ruhtinaskunta, 2006, ISBN 951-746-841-5.
 Sirkku Muilu ym. (toim.): Samasta veräjästä : Lounais-Iisalmen kylät ry kylähistoriikki. Iisalmi: Lounais-Iisalmen kylät, 2004.
 Tauno Räisänen: Iisalmen kauppalan ja kaupungin historia 1860–1930, Kuopio 1959.
 Anja Tsokkinen: Iisalmen kaupungin historia 1930–1969, 1996, ISBN 952-90-7441-7.

Aiheesta muualla 

 Iisalmen kaupungin kotisivu
 Tilastokeskus - Iisalmen avainluvut
 Oikeusministeriön sivu vaaleista
 Ylen Elävä arkisto: Tämä on Iisalmea (matkailufilmitallenne vuodelta 1959)
 Iisalmi ryhmä Facebookissa
 Iisalmen Yrittäjät

Seulonnan keskeiset artikkelit