Jalmari Ruokokoski

Joel Jalmari (Jali) Ruokokoski (3. joulukuuta 1886 Pietari – 1. huhtikuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen ekspressionistinen taidemaalari, joka vaikkei virallisesti kuulunutkaan Marraskuun ryhmään, niin silti osallistui heidän näyttelyihinsä.

Nuoruus
Ruokokosken vanhemmat olivat suutarimestari Joel Ruokokoski ja Maria Paasonen. Perhe muutti Helsinkiin vuonna 1899 Jalmarin ollessa 13-vuotias. Käytyään kansakoulun hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1903–1906 ja Taideteollisessa keskuskoulussa 1902–1904. Hän tapasi siellä Tyko Sallisen. Ruokokosken tauluja oli ensimmäisen kerran näytteillä Suomen Taiteilijain syysnäyttelyssä 1905 mutta varsinaisen taiteellisen läpimurtonsa hän teki vasta neljä vuotta myöhemmin. Ruokokoski hankki lisätuloja piirtämällä ilmoituskuvia, mainoksia ja pilakuvia ja hän kuului Brondan ritareiksi kutsuttaan boheemitaiteilijoiden ryhmään. Vuonna 1907 Ruokokoski kihlautui Olga-nimisen naisen kanssa, joka työskenteli valokuva-ateljee Central:ssa. Kihlaus purkautui kuitenkin pian samana vuonna. Ruokokoski meni naimisiin 1909 sirkuksen nuorallatanssijana toimineen italialais-ruotsalaisen Laura Francisca Elvira Bonon kanssa. Elvira oli tuossa vaiheessa vain 16-vuotias. Ruokokosken ystävä taidemaalari Tyko Sallinen toimi häissä parin todistajana. Ruokokoski rakasti sirkustaidetta ja maalasi Elvirasta useita sirkusaiheisia muotokuvia. Ruokokoski käytti Elviraa mallina ja inspiraation lähteenä sirkusaiheisissa töissään kuten Sirkusakrobaatteja (1911), Sirkuksen tanssijoita (1911), Sirkustytön kuva (1911) ja muotokuvissa kuten Rakkaus (1910), Sairas (Elvira) (1910), Naisen muotokuva (Elvira) (1911) ja Elvira (1912). Liitto päättyi kuitenkin eroon 1913 Elviran jätettyä Ruokokosken.

Ura

Vuonna 1910 Ruokokoski matkusti Pariisiin tutustumaan impressionisteihin ja vuonna 1913 hän asui Helsingørissä, Tanskassa räätäli Niels-Peder Rydengin perheen luona. Tällöin Ruokokoski maalasi viiden viikon aikana 60 ekspressionistista maalausta, joiden joukossa oli muun muassa Rydengin perheen jäsenten muotokuvia. Palattuaan Tanskasta Ruokokoski piti hyvän menestyksen saaneen näyttelyn Ateneumissa.

Ruokokoski maalasi vuosina 1916–1918 Hyvinkäällä Humala-nimisessä ateljeessaan. Hän teki myös myöhemmin konservoituja seinämaalauksia hyvinkääläiseen Arena-elokuvateatteriin. Vuonna 1918 hän meni naimisiin Saima Forsströmin kanssa. Ruokokoski menestyi taiteilijana, mutta hänen tulonsa menivät usein juhlimiseen. Ruokokoski osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosien 1905–1919 välillä ja hänen töitään oli esillä kansainvälisissä näyttelyissä Tukholmassa 1916, Kööpenhaminassa 1919, Göteborgissa 1923, Tukholmassa ja Oslossa 1929 sekä Milanossa ja Roomassa 1937.

Viimeisinä vuosinaan Ruokokoski alkoi rahavaikeuksien edessä tehtailla kukkamaalauksia ja summittaisesti syövytettyjä grafiikan lehtiä, auringonlaskuja ja ruoka-asetelmia. Ruokokoski piti vuonna 1935 viimeiset näyttelynsä Helsingissä ja Savonlinnassa ja joutui Helsingissä sairaalaan liiallisen alkoholinkäytön takia reistailevan maksan ja sydämen sekä kurkkusyövän vuoksi. Hän kuoli seuraavan vuoden huhtikuun ensimmäisenä päivänä, vain 49-vuotiaana.

Maalauksia 
 Olgan muotokuva.  1907
 Rouva Bertha Stenmanin muotokuva.  1913
 Hattupäinen nainen.  1914
 Omakuva. 1914
 Omakuva turkislakki päässä.  1915
 Tyko Sallisen muotokuva.  1919
 Mänty Suursaaresta. 1919

Kuvia teoksista

Lähteet 
 Kuvataiteilijamatrikkeli: Jalmari Ruokokoski

Viitteet

Kirjallisuutta
 
 
 Kojo, Viljo: Taiteen tie on pitkä: Viljo Kojo kertoo ja muistelee. Helsinki: Otava, 1960.

Aiheesta muualla 

 Jalmari Ruokokoski Valtion taidemuseon kokoelmissa
 Kirjav@ – Kansallisgallerian kirjaston kokoelmatietokanta, Jalmari Ruokokoski
 

Suomalaiset taidemaalarit
Ekspressionistit
Marraskuun ryhmä
Suomen sisällissodan valkoiset
Pietarinsuomalaiset
Vuonna 1886 syntyneet
Vuonna 1936 kuolleet