joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Ruotsin maatalous

Ruotsin maatalous on elinkeino, joka tuottaa Ruotsiin enimmäkseen viljaa. Muita maataloustuotteita maassa ovat juurikaskasvit kuten sokerijuurikas ja peruna. Myös maitotuotteita ja lihaa tuotetaan. Maan pinta-alasta noin kymmenen prosenttia on maatalousmaata, ja tästä suurin osa keskittyy eteläosiin kuten Skåneen, Blekingeen ja Hallandiin. Ruotsin bruttokansantuotteesta maatalouden osuus vuonna 2007 oli noin kaksi prosenttia. Maan omavaraisuusaste on 80 prosenttia.

Ruotsin maatalous on tehokasta. Maatilojen lukumäärä on vähentynyt ja tilakoko kasvanut viimeisen sadan vuoden aikana. Euroopan unioni on vaikuttanut maatalouden tukijärjestelmiin. Vuonna 1930 maatalouden osuus maan pinta-alasta oli peltoa, puutarhaa ja luonnonniittyä yli 12%. Vuonna 2007 osuus oli kymmenisen prosenttia, mutta tiloja oli alle neljännes aikaisemmasta. Nykyinen viljelys on sangen koneistettua. Ympäristötukien osuus Ruotsin maataloustuista on kansainvälisesti arvioituna korkea. Kuriositeettina voi sanoa, että muun muassa Ruotsin kuningas saa merkittäviä maataloustukiaisia.

Uppsalassa sijaitsee Ruotsin maatalousyliopisto, ja sillä on osastoja Uumajassa, Alnarpissa ja Skarassa.

Lähteet

Aiheesta muualla
Harri Järvinen

Harri Järvinen (s. 12. maaliskuuta 1958, Kuusankoski) on SAK:n yhteyspäällikkö. Hänen vastuulleen kuuluvat muun muassa järjestön yhteiskuntavaikuttamista, puheenjohtajan avustamista, palkansaajakeskusjärjestösuhteet sekä kunta-, maakunta-, turvallisuus- ja omistajaohjauspolitiikka.

Lukion jälkeen Järvinen työskenteli paperitehtaassa, lastenkodissa ja kehitysvammalaitoksessa. Hän valmistui nuorisotyöntekijäksi Suomen Nuoriso-opistosta vuonna 1983 ja toimi nuoriso-ohjaajana Kuusankoskella vuosina 1983–1985.

Toimittajana Järvinen oli vuosina 1985–1997; ensin Kouvolan Sanomissa alue-, uutis- ja politiikan toimittajana sekä Demarissa politiikan, työmarkkinoiden ja talouden toimittajana. Vuosina 2000–2006 Järvinen toimi myös Suomen Sosialidemokraattisen Sanomalehtimiesliiton puheenjohtajana.

Viestintäuransa Järvinen aloitti Kunta-alan Ammattiliitto KTV:ssä vuonna 1997 tiedottajana ja toimi myöhemmin viestintäyksikön vastaavana ja viestintäpäällikkönä. 

Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Järvinen oli SDP:n viestintäpäällikkö. Vaalien jälkeen valitussa hallituksessa hän toimi valtiovarainministeri Antti Kalliomäen ja Eero Heinäluoman erityisavustajana ja demariryhmän viestintävastaavana. Useaan otteeseen hän toimi myös puolueensa hallitusryhmän sihteerinä/ykkösavustajana.

Vuonna 2006 Järvinen valittiin SAK:n viestintäpäälliköksi ja vuoden 2009 organisaatiomuutoksen jälkeen yhteyspäälliköksi.

Järvinen on valittu parlamentaarisen Maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunnan (MTS) puheenjohtajaksi kaudelle 2019–2023. Hän on ollut MTS:n jäsen vuodesta 2011 ja sitä ennen sen asiantuntijana vuosina 2006–2011. 

Järvinen on harrastanut keilailua vuodesta 1973 ja ollut mukana juniorien maajoukkueryhmässä. Täyden 300 sarjan hän on tehnyt kahdesti. Suomen Keilailuliiton puheenjohtajana Järvinen toimi vuosina 2008–2016. Hänet kutsuttiin SKL:n kunniapuheenjohtajaksi joulukuussa 2019.

Järvinen on saanut Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun kultaisen ansioristin vuonna 2017 ja Suomen Valkoisen Ruusun ritarimerkin vuonna 2018.

Järvinen on naimisissa ja vuonna 2006 syntyneen tyttären isä.

Vuonna 1958 syntyneet
Elävät henkilöt
SAK
Juha Lankinen

Juha Jaakko Jalmari Lankinen (13. lokakuuta 1937 Viipuri – 11. syyskuuta 2015 Lahti) oli suomalainen arkkitehti, joka tutki Viipurin rakennushistoriaa ja toteutti työryhmineen Etelä-Karjalan museossa sijaitsevan Viipurin kaupungin pienoismallin, joka kuvaa kaupunkia sellaisena kuin se oli ilmakuvien perusteella 2. syyskuuta 1939 kello 10.30. Mallissa on noin 3 500 rakennusta. Mallin piirustusten pohjalta on toteutettu myös kolmiulotteisella mallinnuksella VirtuaaliViipuri 1939 projekti.

Lankisen isä oli arkkitehti Jalmari Lankinen.

Teokset
 Sven Hirn, Juha Lankinen. Viipuri – kansainvälinen kaupunki, Gummerus, 1988 ISBN 951-20-2956-1.
 Säiniö – "Viipurin portti", toim. Erkki Kuujo, Juha Lankinen, Eero Huotari ; julk.: Säiniön historiatoimikunta. Säiniön historiatoimikunta, 1988 ISBN 952-90-0423-0.
 Kaupan ja teollisuuden Viipuri – Pamaus 110 vuotta, juhlajulkaisu, julkaisija: Teollisuuden- ja liikkeenharjoittajain seura Pamaus ry. kustantaja: Karjalan kirjapaino, 2000 ISBN 952-5200-20-5.
 Sven Hirn, Juha Lankinen, Viipuri – suomalainen kaupunki, WSOY, 2000. ISBN 951-0-24390-6
 Juha Lankinen & Harri Miettinen. Viipurissa 2.9.1939, Tampereen ammattikorkeakoulu, 2009 ISBN 978-952-5264-88-3

Lähteet 

Suomalaiset arkkitehdit
Vuonna 1937 syntyneet
Vuonna 2015 kuolleet
Helsingfors Segelklubb

Helsingfors Segelklubb ry eli HSK (myös Hoski) on vuonna 1899 perustettu helsinkiläinen pursiseura. Seuran kotisatama sijaitsee Lauttasaaressa saaren itäpuolella Vattunokan alueella. Jäseniä seuralla on noin 1600 ja venepaikkoja noin 500. Seuran kommodori on Erkka Ansala.

Historia 

Vuonna 1899 Helsingin länsiosien purjehduksen harrastajat perustivat yhdistyksen nimellä Helsingfors Arbetare Segelklubb.  Jäseniä yhdistyksessä oli jo ensimmäisenä vuonna toistasataa ja purjeveneitä 21. Useat yhdistyksen perustajista olivat ruotsinkielisiä ja monet heistä kirjapainoalalla. Tuohon aikaan veneenomistajiksi pääsi rakentamalla veneensä itse. 

Suomen saavutettua itsenäisyytensä yhdistys merkittiin vuonna 1919 uuteen yhdistysrekisteriin eräänä ensimmäisistä, nyt nimellä Helsingfors Segelklubb. Yhdistyksen kotisatamat ovat aina sijainneet Helsingin länsilaidalla. Entiset satamat, Kellosaari ja Iso-Pässi, joiden hyväksi menneet sukupolvet työskentelivät, ovat jääneet täytemaan, liikenteen tai rakentamisen alle. 

Nykyinen kotisatama Lauttasaaren itärannalla on ollut yhdistyksen käytössä vuodesta 1959 lähtien ja se saavutti jo 1970-luvun alussa lähes nykyisen laajuutensa. Sataman alue on vuokrattu Helsingin kaupungilta, mutta rakennukset ovat yhdistyksen omat. Satama on vuosien varrella laajentunut. Tällä hetkellä veneiden laituripaikkoja on runsaat 300, ja kevytveneiden maapaikkoja toistasataa. Uusi klubitalo valmistui 2010.

Sataman palvelut 
Sataman sijainti: 

HSK:n satamassa ja sen läheisyydessä on monipuolisia palveluita veneilijöille kuten ST1-merihuoltoasema, ravintola Blue Peter sekä monia veneliikkeitä. Vierasvenesataman sisäänajon koordinaatit ovat . Satamassa on mahdollisuus käyttää vettä ja sähköä.

Kilpapurjehdus  
HSK:lla on pitkät perinteet kilpapurjehduksessa. Tunnettuja hoskilaisia kilpapurjehtijoita ovat muun muassa Suomen purjehdusmaajoukkueeseen 2016 kuuluvat Tuuli Petäjä-Sirén, Mikaela Wulff, Kaarle Tapper, sekä veljekset Joonas Lindgren ja Niklas Lindgren. Suomen aiempia HSK:laisia olympiaedustajia ovat olleet muun muassa Jouko Lindgren ja Heikki Elomaa.

Purjehduskilpailut 

Seura on järjestänyt useita kansainvälisen tason purjehduskilpailuja. Muutamia suurimpia näistä on listattu alla.

Euroopanmestaruus 

 1980 Finnjolla
 1987 Louhi
 1993 Tornado
 1998 49er
 1999 Star
 2003 Melges 24
 2009 Laser 4.7
 2011 470-jolla

Maailmanmestaruus 

 1980 E-jolla
 1985 Optimistijolla
 1986 505-jolla
 1994 470-jolla
 2006 2.4 mR
 2016 H-vene maailmanmestaruus

Tulevia kilpailuja 
 2016 Folkboat Gold Cup
 2017 Melges 24 maailmanmestaruus
 2018 Louhi Gold Cup

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Seuran kotisivut
 HSK:n vierasvenesatama

Suomalaiset pursiseurat
Helsinkiläiset urheiluseurat
Ahven (täsmennyssivu)

Ahven voi tarkoittaa seuraavia:

Kalalaji

ahven (Perca fluviatilis), kalalaji
ahvenet (suku) (Perca), kalasuku
ahvenet (Percidae), kalaheimo
ahvenkalat (Perciformes), kalalahko

Henkilöitä

Arvi Ahvenainen, nimimerkki Ahven

Aluksia

Miinanraivaaja Ahven, Suomen merivoimien Ahven-luokan miinanraivaaja
Justin Trudeau

Justin Pierre James Trudeau (s. 25. joulukuuta 1971 Ottawa, Ontario) on kanadalainen poliitikko, maan nykyinen pääministeri ja Kanadan liberaalipuolueen johtaja. Trudeau nousi Kanadan pääministeriksi liberaalien saatua enemmistön vuoden 2015 parlamenttivaaleissa.

Elämä ja ura 
Trudeau on Kanadan pitkäaikaisen pääministerin Pierre Trudeaun vanhin poika. Hän kävi muun muassa International Baccalaureate -ohjelman ja opiskeli englannin- ja ranskankielistä kirjallisuutta McGill-yliopistossa Montrealissa sekä pedagogiikkaa Brittiläisen Kolumbian yliopistossa Vancouverissa. Politiikkaan Trudeau hakeutui vähitellen isänsä kuoleman jälkeen. Hänet valittiin Kanadan parlamenttiin vuonna 2008. Liberaalipuolueen johtoon Trudeau valittiin huhtikuussa 2013 yli 80 prosentin kannatuksella.

Lokakuussa 2015 pidetyissä vaaleissa Trudeaun johtama liberaalipuolue sai enemmistön Kanadan parlamenttiin. Vielä syksyllä hallitseva konservatiivipuolue, liberaalit ja Uusi demokraattinen puolue olivat mielipidetiedusteluissa tasaväkisiä. Edellisissä vuoden 2011 vaaleissa puolue oli pudonnut kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi ensimmäistä kertaa historiansa aikana. Trudeau on ilmoittanut haluavansa kasvattaa panostuksia infrastruktuuriin ja tiukentaa Kanadan ilmastopolitiikkaa. Hän on myös kertonut haluavansa laillistaa marihuanan sekä korottaa varakkaiden verotusta ja laskea samalla vähemmän ansaitsevien verotusta. 

Virkavalansa Trudeau vannoi 4. marraskuuta 2015. Trudeaun hallituksen kokoonpano herätti huomiota, sillä ensimmäistä kertaa Kanadan historiassa hallituksen ministereistä puolet oli naisia ja ministereiksi valitut olivat pääosin nuoria ja edustivat erilaisia väestöryhmiä.

Vuonna 2016 Trudeau osallistui Torontossa ensimmäisenä Kanadan pääministerinä Pride-kulkueeseen.

Näkemyksiä

Trudeau on julkisesti julkistanut olevansa feministi. Liberaalipuolue on myös julistanut nollatoleranssin seksuaaliselle häirinnälle.

Trudeau on eutanasian kannattaja.

Häirintäkohu
Kesällä 2018 eräs bloggaaja julkaisi lehtileikkeen vuodelta 2000, jossa Trudeaun kerrotaan musiikkifestivaaleilla "tarttuneen naispuoliseen toimittajaan sopimattomasti". Naistoimittajan nimeä ei ole julkaistu. Trudeau ei ollut tuolloin politiikassa, mutta oli kuitenkin tunnettu henkilö entisen pääministerin poikana. Trudeau on toistuvasti joutunut puolustautumaan syytöksiä vastaan ja on sanonut ettei koe toimineensa sopimattomasti.

Yksityiselämä
Trudeau on naimisissa televisiojuontaja Sophie Grégoiren kanssa. Heillä on kolme lasta. Uskonnoltaan hän on katolilainen.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Meet Justin Trudeau  

Kanadalaiset poliitikot
Puolueiden puheenjohtajat
Vuonna 1971 syntyneet
Elävät henkilöt
Sammy Ofer Stadion

Sammy Ofer Stadion on monikäyttöstadion, joka sijaitsee Haifassa Israelissa. Se otettiin käyttöön 27. elokuuta 2014 ja sen nykyinen yleisökapasiteetti on 30 858. Se toimii paikallisten jalkapalloseurojen Maccabi Haifan ja Hapoel Haifan kotikenttänä. 

Kaudella 2015–2016 myös Maccabi Tel Aviv pelasi Mestarien liigan kotiottelunsa stadionilla.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Virallinen sivusto 

Israelin jalkapallostadionit
Denverin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta

Denverin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta on roomalaiskatolinen arkkihiippakunta Coloradossa Yhdysvalloissa. Se perustettiin 15. marraskuuta 1941 ja siihen kuuluvat Cheyennen, Colorado Springsin ja Pueblon hiippakunnat. Nykyinen arkkipiispa on Samuel J. Aquila, joka asetettiin virkaansa 18. heinäkuuta 2012.

Lähteet 

Colorado
Yhdysvaltain katoliset hiippakunnat
Ammu vaan!

Ammu vaan! (Just Shoot Me) on yhdysvaltalainen televisiosarja, jota tehtiin seitsemän tuotantokautta vuosina 1997-2003. Sarja kertoo Blush-nimisen muotilehden toimituksesta.  Suomessa sitä esitti TV5. David Spade sai sarjasta monia Emmy-ehdokkuuksia.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 http://www.theatlantic.com/entertainment/archive/2014/07/just-shoot-me-and-me/372912/

Tilannekomediat
Yhdysvaltalaiset komediasarjat
NBC:n televisio-ohjelmat
1990-luvun televisiosarjat
2000-vuosikymmenen televisiosarjat
Kaarle Tapper

Kaarle Tapper (s. 19. syyskuuta 1995 Helsinki) on suomalainen kilpapurjehtija, joka edustaa Helsingfors Segelklubbia. Tapper kilpailee Laser Standard -luokassa.

Tapper aloitti purjehduksen 8-vuotiaana. Hän voitti junioreiden EM-pronssia vuonna 2014. Samana vuonna hän varmisti Suomelle ensimmäisen maapaikan vuoden 2016 olympialaisiin MM-kilpailuissa Santanderissä. Tapper oli noissa kilpailuissa lopulta 45:s. Vuoden 2015 MM-kilpailuissa Tapper sijoittui 59:nneksi ja vuoden 2016 MM-kilpailuissa 47:nneksi.

Tapper edusti Suomea Tokion olympiakisoissa vuonna 2021. Hän sijoittui miesten laser-luokassa yhdeksänneksi.

Lähteet 

Suomalaiset kilpapurjehtijat
Vuonna 1995 syntyneet
Elävät henkilöt
Pétros Pandís

Pétros Pandís (, s. 1941 Korfu, Kreikka) on kreikkalainen laulaja ja englanninopettaja. Hän on yksi Míkis Theodorákisin Canto Generalin kantaesittäjistä yhdessä Arja Saijonmaan ja María Farantoúrin kanssa. Hän on myös levyttänyt useita Theodorákisin lauluja ja ollut hänen mukanaan maailmankiertueilla. Parhaiten Pandís tunnetaan juuri Theodorákisin musiikin tulkkina.

Pandís on äänialaltaan baritoni.

Lähteet 
 Mikis Theodorakis - The Home Page - Über Pablo Neruda und den Canto General (saksaksi)

Aiheesta muualla 
Pétros Pandís Internet Movie Databasessa

Kreikkalaiset laulajat
Adalminan helmi

Adalminan helmi on Sakari Topeliuksen tekemä lastenkirja ja osa Lukemisia lapsille -kokoelmaa. Siitä on myös tehty erillinen kuvakirja. Kirja kertoo prinsessasta, joka saa lahjakseen helmen, joka tekee hänestä joka päivä yhä kauniimman, viisaammaan ja rikkaamman. Jos hän kadottaa helmen, hän menettää kaiken saamansa.

Lähteet 

Suomalaiset sadut
Zachris Topeliuksen teokset
Kvanttiohjelmointi

Kvanttiohjelmointi on kvanttitietokoneelle tarkoitettuja korkean tason ohjelmointikieliä, jotka käyttävät kvanttialgoritmeja. Ohjelmointikielten suurin ero on niiden kyky käyttää kubitteja laskennassa.

Ohjelmointikielet ovat tällä hetkellä tutkimus- ja kehitysvaiheessa. Kvanttitietokoneita on toistaiseksi saatavilla lähinnä laboratoriossa ja kaupallisesti vain D-wave yritys valmistaa niitä ja hinta on tavallisen ohjelmoijan saavuttamattomissa.

Tämän takia ohjelmia simuloidaan lähinnä binääritietokoneilla. Tämän lähentymistavan heikkous on se, että monien kvanttialgoritmien vaikeus kasvaa eksponentiaalisesti laskettaessa binääritietokoneilla, joten simulaatioilla ei voida kokeilla kvanttialgoritmien kaikkia ominaisuuksia.

Kvanttiohjelmointikielet voidaan jaotellaan kahteen osioon imperatiivisiin kvanttiohjelmointikieliin ja funktionaalisiin ohjelmointikieliin. Esimerkkeinä ensimmäisestä ovat esimerkkinä ohjelmointikielet QCL ja LanQ. Toisesta taas QPL ja QML.

Kvanttitietokoneiden ohjelmoinnissa on varauduttava niiden rajoitteisiin kuten epävakauteen ja virhealttiuteen. Tietokoneissa käytettävät kvanttialgoritmit ovat lineaarialgebraa ja todennäköisyyksiä.

Lähteet 

Kvantti-informaatiotiede
Ohjelmointi
Reppuselkä

Reppuselkä tai reppuselässä tarkoittaa sitä kun ihminen kantaa toista ihmistä selässään tai olkapäillään.

Useimmiten aikuiset kantavat lapsia reppuselässä, mutta myös lapset voivat kantaa toisia lapsia ja aikuiset toisia aikuisia.

Monissa urheilulajeissa, esimerkiksi jalkapallossa, koripallossa, käsipallossa ja lentopallossa voidaan voittoa juhlistaa siten, että voittajajoukkueen pelaajia kannetaan reppuselässä.

Edellä mainituissa lajeissa sekä itsepuolustuslajeissa voidaan myös harjoitella tasapainoa, kestävyyttä ja voimakkuutta kantamalla toista henkilöä reppuselässä.

Reppuselkä-kantamistyyli on myös melko suosittu eukonkannossa.

Kerrotaan, että Ludwig van Beethoven nautti lapsuudessaan, kun häntä kannettiin reppuselässä, ja ulvoi naurusta vauhdikkaassa kyydissä.

Lähteet

Kirjallisuus

Viitteet 

Logistiikka
Suprajohteisiin perustuva kvanttitietokone

Suprajohteisiin perustuva kvanttitietokone on yksi mahdollinen kvanttitietokoneen fyysisistä toteutustavoista. Siinä valmistetaan nanotason suprajohtavia elektrodeja kytkettynä yhteen josephsonin liitosten kautta. Niitä on neljä eri luokkaa varauskubitti, vuokubitti, faasikubitti ja transmon.

Taustaa 
1950-luvulla Dudley Buck kehitti suprajohteisiin perustuvaa tietokonetta, jota kutsuttiin nimellä cryotron. Idea cryotron tapaisista tietokoneista unohtui, mutta idea suprajohteiden käyttämisestä tietokoneiden rakentamisessa jäi elämään.

1970-luvulla sitä pidettiin lupaavana tapana rakentaa tietokone. Toiveet eivät toteutuneet. Suprajohtavista tietokoneista kehittyi ajatus rakentaa suprajohtavia kvanttipisteitä, jotka on kytketty josephsonin liitoksilla.

Kirjallisuutta

Lähteet 

Kvantti-informaatiotiede
Baiji (kaupunki)

Baiji () on teollisuuskaupunki  Tigrisjoen länsirannalla, Irakin Salah al-Dinin maakunnan Baijin piirikunnassa. Se sijaitsee linnuntietä noin 40 kilometriä maakuntakeskus Tikritistä pohjoiseen ja noin 197 kilometriä Irakin pääkaupunki Bagdadista pohjoisluoteeseen. YK:n vuoden 2013 väestöarvion mukaan Baijin piirikunnassa asui noin 14 prosenttia maakunnan 1,337 miljoonasta asukkaasta eli noin 190 000 henkeä. Eräs arvio itse Baijin kaupungin asukasluvuksi oli runsas 36 000 asukasta.

Paikkakunta tunnetaan Irakin suurimmasta öljynjalostamostaan. Kaupungissa on myös suuri lämpövoimalaitos. Ennen Persianlahden sotaa seudulla arvioitiin olevan myös kemiallisia aseita valmistava tuotantolaitos. Kesäkuussa ja syksyllä 2014 uutisoitiin taisteluista Irakin hallituksen joukkojen ja jihadistijärjestö Isisin välillä Baijin öljynjalostamojen hallinnasta. Myös Saddam Husseinin aikaisten, vanhojen kemiallisten aseiden varastojen arvioitiin päätyneen jihadistien käsiin, mitä käytettiin eräänä Isisiä vastaan kohdistettujen ilmaiskujen perusteluna.  Keväällä 2015 Yhdysvaltain ilmaiskujen tukemien Irakin hallituksen joukkojen kerrottiin saaneen öljyjalostamo haltuunsa. Taistelut jihadistien ja hallituksen joukkojen välillä ovat kuitenkin jatkuneet Baijin piirikunnassa myös kesällä 2015.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Bayji, Saladin Province, Iraq  (breakingnews.com)

Irakin kaupungit
Balad

Balad () on kaupunki viitisen kilometriä Tigrisjoen lounaispuolella, Irakin Salah ad-Dinin maakunnan Baladin piirikunnassa. Se sijaitsee linnuntietä noin 78 kilometriä maakuntakeskus Tikritistä eteläkaakkoon ja noin 81 kilometriä Irakin pääkaupunki Bagdadista pohjoisluoteeseen. YK:n vuoden 2013 väestöarvion mukaan koko Baladin piirikunnassa asui 18 prosenttia maakunnan 1,337 miljoonasta asukkaasta eli noin 240 000 henkeä.

Baladin piirikunnassa, noin 22 kilometriä kaupungista kaakkoon (Bagdadin suuntaan) sijaitsee Irakin suurin sotilaslentotukikohta. kesäkuussa 2014 Jihadistijärjestö Isis pyrki hyökkäämään tukikohdan kimppuun.

Lähteet

Aiheesta muualla 

US Delivers First Batch of F-16s to Iraq (14.7.2015)  (defensenews.com)
 

Irakin kaupungit
Spartacus (televisiosarja)

Spartacus on  yhdysvaltalainen historiallinen antiikin Roomaan sijoittuva televisiosarja, joka kertoo sankarin maineeseen nousseesta gladiaattori Spartacuksesta.
Sarja on tunnettu runsaasta väkivallasta ja alastomuudesta. 

Spartacus alkoi Starz-kanavalla vuonna 2010 ja päättyi 2013. Suomessa televisiosarjaa on esittänyt muun muassa TV5.

Tuotanto
Sarjasta tehtiin kolme tuotantokautta, jotka ovat nimeltään Spartacus: Blood and Sand, Spartacus: Vengeance ja Spartacus: War of the Damned. Sarjaan tehtiin myös vuonna 2011 minisarja Spartacus: Gods of the Arena, jonka tapahtumat sijoittuvat aikaan ennen ensimmäistä tuotantokautta.

Juoni
Nimetön mies kaapataan roomalaisten toimesta vaimonsa viereltä, ja tästä aletaan kouluttaa gladiaattoria. Mies otetaan huonosti vastaan uudessa kodissaan, mutta hiljalleen nousee talon parhaaksi gladiaattoriksi syrjäyttäen kaikki muut. Mies saa pian talon lanistalta lempinimen Spartacus ja alkaa ottelemaan areenalla roomalaisten katsellessa. Spartacus saa pian kuulla vaimonsa kuolleen talon lanistan toimesta ja alkaa hautoa kostoa tälle. Pian hän pyrkii kitkemään orjuuden pois koko Roomasta.

Hahmot
 Spartacus on sarjan päähenkilö, joka alkaa ajaa orjien oikeuksia ja panee aluilleen verilöylyn Batiatuksen talossa saaden miltei kaikki roomalaiset tapettua. Kapinallisten johtaja. Kuolee sarjan lopussa tuntemattomien roomalaisten keihäisiin.
 Crixus on Batiatuksen talon aikaisempi gladiaattorien edustaja. Vihaa aluksi Spartacusta, mutta myöhemmin tästä tulee Spartacuksen oikea käsi sekä kapinallisten yksi johtajista. Alkaa johtaa erillistä armeijaa erimielisyyksien tähden. Kuolee Marcus Crassucsen pojan Tiberiuksen miekkaan.
 Agron on yksi kapinallisten johtajista. Batiatuksen talon uusimpia tulokkaita. Rakastuu palavasti Nasiriin. Yksi harvoista kapinallisista, joka selviytyy viimeisestä taistelusta roomalaisten kanssa.
 Gannicus on legendaarinen gladiaattori Batiatuksen talosta, joka voitti aikoinaan vapautensa areenalla. Myöhemmin liittyy Spartacuksen armeijaan tullen yhdeksi johtajista. Oenomauksen vaimo Melitta petti tätä Gannicuksen kanssa, minkä Oenemaus kuitenkin antoi anteeksi ennen kuolemaansa. Gannicus ristiinnaulitaan viimeisen taistelun jälkeen.

Sarjan pääosaa esitti ensimmäisellä kaudella Andy Whitfield, joka sairastui Non-Hodgkinin lymfoomaan ja kuoli vain 39-vuotiaana vuonna 2011. Sarjan toisella ja kolmannella kaudella pääosassa esiintyi Liam McIntyre.

Rooleissa
Gladiaattorit ja orjat

Roomalaiset

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Sarjan kotisivut

2010-luvun televisiosarjat
Yhdysvaltalaiset televisiosarjat
Gold Rush!

Gold Rush! (myöhemmin nimellä California: Gold Rush!) on vuonna  Sierra On-Line -peliyhtiön julkaisema graafinen seikkailupeli. Pelin suunnittelivat Doug ja Ken MacNeill.

Gold Rush! on yksi viimeisimpiä Sierran AGI-käyttöliittymällä tehtyjä pelejä ja se on myös yksi monimutkaisimmista. Peli ei liene yhtä tunnettu kuin muut Sierran seikkailupelit.

Pelin julkaisuoikeudet omistaa tällä hetkellä The Software Farm ja pelin alkuperäiset kehittäjät MacNeillit.

Juoni 
Pelin ajankohta sijoittuu vuoteen 1848, juuri hetkeen ennen Kalifornian kultaryntäystä. Pelihahmo on brooklyniläinen lehtimies Jerrod Wilson, joka saa tiedon että hänen täytyy matkustaa Sacramentoon tapaamaan kauan kadoksissa ollutta veljeään. Joitakin minuutteja pelin alkamisen jälkeen, leviää kaupungissa tieto kultaesiintymistä Kaliforniassa ja se vaikeuttaa hänen lähtemistään Sacramentoon.

Pelissä Jerrodilla on useita keinoja päästä veljensä luokse. Hän voi matkustaa postivaunuilla, mikä on halvin vaihtoehto ja joka on aina käytettävissä, riippumatta siitä kuinka kauan hän viettää aikaansa Brooklynissä. Tämä reitti vie Jerrodin Pohjois-Amerikan intiaanien luokse, aavikolle ja hän joutuu kokemaan Sierra Nevadan talvimyrskyn. Hän voi myös matkustaa laivalla Panamaan, soiden ja viidakoiden läpi ja toisella laivalla Sacramentoon. Tämä vaihtoehto on muita kalliimpi ja Jerrordin pitää varautua huolellisesti Panaman trooppisen ilmaston vaaroihin, kuten malariaan, muurahaisiin ja krokotiileihin. Kolmas ja hitain tapa matkustaa on laivalla Cape Hornin ympäri. Tällä reitillä on omat vaaransa, myrskyistä keripukkiin. Jokaisella reitillä Jerrod voi sairastua satunnaisesti parantumattomaan tautiin, kuten koleraan ja siksi pelaajan on hyvä tallentaa peli usein. Kun Jerrod saapuu Sacramentoon, ovat lopputehtävät sen jälkeen kaikki yksiä ja samoja.

Kaliforniaan saavuttuaan, täytyy Jerrodin kaivaa kultaa, välttää rosvoja ja löytää kadoksissa ollut veljensä.

Kopiosuojaus 
Gold Rush! käyttää kopiosuojauksena sanoja pelin manuaalista. Jos pelaaja antaa väärän vastauksen, pidätetään hänet välittömästi ja seurauksena on hirttotuomio.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 Viralliset kotisivut
 Viralliset kotisivut pelin uudelle versiolle
 Sunlight Games 
 Gold Rush! arvio sivustolla Adventure Gamers
 Gold Rush Classic Remake sivustolla Steam Store

Vuoden 1988 videopelit
Seikkailupelit
Amiga-pelit
Apple II -pelit
Atari ST -pelit
DOS-pelit
Mac OS -pelit
Villiin länteen sijoittuvat videopelit
Kosken VPK

Kosken VPK on 1896 perustettu Hollolan Hämeenkoskella toimiva vapaaehtoinen palokunta, joka on Päijät-Hämeen pelastuslaitoksen sopimuspalokunta. Kosken VPK:lla on hälytysosasto, naisosasto ja nuoriso-osasto sekä veteraaniosasto. Kosken VPK ry. Se on rekisteröity 30. elokuuta 1928.   

Lisäksi yhdistys järjestää pelastustoimen toimeenpanon, harjoittelun ja tukemisen lisäksi kulttuuritoimintaa järjestämällä vuotuiset vapaapalokuntajuhlat. Hämeenkosken asukkaista noin joka kymmenes on Kosken VPK:n jäsen.

Hämeenkosken kunnan nimi oli aikaisemmin Kosken kunta ja se erotettiin Turun ja Porin läänissä olleesta Kosken kunnasta merkinnällä Koski HL Koski Hämeen lääni. Turun ja Porin läänissä oleva Kosken kunta merkittiin Koski TL Koski Turun lääni.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kosken VPK:n verkkosivusto
 Päijät-Hämeen pelastuslaitos

Vapaaehtoiset palokunnat
Hämeenkoski
Päijät-Hämeen pelastuslaitoksen sopimuspalokunnat
Supertiheä koodi

Supertiheä koodi on tapa, jolla lomittuneita hiukkasia voidaan käyttää yhden kubitin informaation lisäämiseen. Menetelmän keksivät Charles Bennet ja Stephen Wiesner 1992.

Lähteet 

Kvantti-informaatiotiede
Pinaattikeitto

Pinaattikeitto on tyypillisesti maitopohjainen ja melko sakea keitto, joka nimensä mukaisesti sisältää pinaattia. Koska pinaatti sisältää kalsiumia sitovaa oksaalihappoa, se yhdistetään ruoanlaitossa usein maitotuotteisiin. Pinaattikeiton kanssa syödään usein keitettyjä munia. Pinaattikeittoa myydään eineksinä ja pakasteina, ja sitä tarjotaan myös esimerkiksi kouluissa.

Aiheesta muualla 
 Pinaattikeiton ravintoarvo  Fineli

Keitot
Kasvisruoat
Vihreät (Luxemburg)

Vihreät (, , ) on luxemburgilainen vihreä puolue.

Ensimmäiset vihreät valittiin Luxemburgin parlamenttiin vuonna 1984. Puolue hajosi vasemmisto- ja oikeistosiipeen vuoden 1989 vaalien alla. Molemmat ryhmittymät ehtivät saada muutaman parlamenttipaikan vaaleissa, minkä jälkeen ryhmät sopivat jälleen yhdistymisestä. Vihreät ovat olleet Luxemburgin neljänneksi suurin puolue vuodesta 2004 lähtien ja puolueen saama ääniosuus on liikkunut 9–12 prosentin välillä. Vihreät ovat tällä hetkellä ensimmäistä kertaa mukana hallituksessa yhdessä sosialistien ja Demokraattisen puolueen kanssa. Aiemmin puolue on tosin osallistunut hallituksiin paikallishallinnon tasolla.

Ideologisesti vihreitä pidetään vasemmistoliberaaleina, jotka yhdistävät politiikassaan ympäristöteemoja. Puolue on muun muassa ehdottanut ministerikausien rajoittamista ja äänestysikärajan alentamista 16 vuoteen.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Vihreiden verkkosivusto 

Luxemburgilaiset puolueet
Vihreät puolueet
Euroopan vihreä puolue
Kvanttivahvistinasema

Kvanttivahvistinasema (lyhennettynä kvanttivahvistin) on yksi kvanttikryptografian orastavista teknologioista. Ongelmana nykyisissä kuituoptisissa kaapeliverkoissa joissa pyritään käyttämään kubitteja on, että niissä käytetään vahvistimia noin 30 km välein. Kvanttisignaalin vahvistaminen edellyttää mittaamista ja väistämättä myös sen tilan häirintää. Tällöin kubitin ominaisuudet tuhotuvat.

Mitä pidempi kuituoptinen kaapeli on sen enemmän siinä tapahtuu häviötä fotonien määrässä. Kaapeleissa tapahtuu myös spontaania laukeamista, mikä tarkoittaa, että ilmaisimet laukeavat satunnaisesti itsestään. Tämä yhdistettynä normaaliin häviöön tekee pitkän matkan kvanttiviestinnän hankalaksi.

Yksi ratkaisu tähän on kvanttivahvistinasemien kehittäminen. Ne käyttävät lomittuneiden hiukkasten ei-lokaaleja ilmiöitä kvanttikanavien parantamiseen ja voivat mahdollisesti poistaa etäisyysrajoituksen kvanttisignaaleilta. Muina ratkaisukeinoina on se, että tehdään kvanttiavaimia jokaiselle asemalle. Haittana on, että jokainen vahvistinasema on altis salakuuntelulle.

Kolmantena vaihtoehtona on lähettää signaalit avaruusteitse ja peilata ne satelliitilta toiselle. Haittana tässä lähestymistavassa on ilmakehässä tapahtuva siroaminen.

Lähteet

Viitteet

Kvantti-informaatiotiede
Vapaa sivistystyö

Vapaa sivistystyö tarkoittaa Suomessa vapaaehtoisten, kaikille avointen opintojen tarjoamista kansanopistoissa, kansalais- ja työväenopistoissa, kesäyliopistoissa, urheiluopistoissa ja opintokeskuksissa, sekä erilaisten sivistys- ja neuvontajärjestöjen järjestämää aikuiskasvatusta. Vapaassa sivistystyössä opinnot ovat yleissivistäviä tai yhteiskunnalliseen osallistumiseen (esim. ammattiyhdistystoimintaan) painottuneita opintoja sekä  harrastuksiin valmentavia opintoja. Opiskelu vapaan sivistystyön oppilaitoksissa vaihtelee iltaopiskelusta kokopäiväisiin lyhyt- ja pitkäkestoisiin kursseihin, etäopiskeluun tai intensiivikursseihin. Vapaan sivistystyön oppilaitokset ovat osa Suomen aikuiskoulutusjärjestelmää.

Koulutuksen tavoitteita
Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö määrittelee vapaan sivistystyön tarkoitukseksi ”elinikäisen oppimisen periaatteen pohjalta edistää ihmisten monipuolista kehittymistä ja järjestää yhteiskunnan eheyttä, tasa-arvoa ja aktiivista kansalaisuutta tukevaa koulutusta”. Vapaan sivistystyön koulutukseen hakeutuminen on mahdollista kaikille ilman vaatimuksia aiemmista opinnoista. Koulutus ei tähtää tutkintoon, eikä sen opetussisältöjä säädellä laissa.

Vapaa sivistystyö ulottuu erilaisiin arvopohjiin perustuvasta toiminnasta (esim. kristilliset kansanopistot ja ay-opistot) aatteellisesti sitoutumattomiin oppilaitoksiin. Vapaan sivistystyön piiriin kuuluvan koulutuksen tavoitteista ja sisällöistä päättää kukin oppilaitos ja sen ylläpitäjätaho. Oppilaitosten ylläpitäjiä eli omistajia voivat olla kunnat ja kuntayhtymät, järjestöt, säätiöt tai osakeyhtiöt.

Vapaan sivistystyön opettajat

Vapaan sivistystyön oppilaitoksissa toimivat opettajat tulevat monista eri taustoista ja työhön usein päädytään eri elämänvaiheiden jälkeen. Monien yksittäisten kurssien vetäjät ovat sivutoimisia, mutta vakiintuneissa oppilaitoksissa on myös paljon pitkää työuraa tekeviä päätoimisia opettajia.

Vapaan sivistystyön opettajalla on oltava soveltuva korkeakoulututkinto ja vähintään 60 opintopisteen (35 opintoviikkoa) laajuiset opettajan pedagogiset opinnot tai steinerpedagoginen pätevyys.

Vapaa Sivistystyö ry
Vapaan sivistystyön oppilaitosten valtakunnallinen edunvalvoja on Vapaa Sivistystyö ry.

Lähteet

Aiheesta muualla
Laki vapaasta sivistystyöstä (1998)

Suomen koulutus
Pokémon: Master Quest

Pokémon: Master Quest on televisiosarja Pokémonin viidennen tuotantokauden nimi. Tähän kauteen päättyy myös alkuperäinen Pocket Monsters -animesarja, joka käsittää 274 tavallista jaksoa ja kaksi erikoisjaksoa. Seuraava kausi aloittaa Advanced Generation -sarjan.

Suomessa kauden 52 ensimmäistä jaksoa jätettiin kokonaan näyttämättä. Kausi alkoi Suomessa 29. helmikuuta 2004 jaksolla Unownin jäljillä, ja päättyi 29. elokuuta 2004 jaksoon Yksin Hoennissa. Suomessa viidettä kautta näytettiin yhteensä 12 jakson verran.

Kausi alkoi Kids’ WB!:llä Yhdysvalloissa 14. syyskuuta 2002 jaksolla Around the Whirlpool. Viides tuotantokausi käsitti 65 jaksoa ja päättyi jaksoon Hoenn Alone! 25. lokakuuta 2003.

Pokémonin virallisten nettisivujen (pokemon.com) mukaan ensimmäiset 52 jaksoa muodostavat viidennen kauden ja loput 12 jaksoa kuuluvat Advancedin kanssa kuudenteen kauteen.

Jaksot

Huomiot

Äänirooleissa

Japaninkieliset äänet

Englanninkieliset äänet

Suomenkieliset äänet 

Pokémon
Luettelot televisiosarjojen jaksoista
Suomen tykistörykmentti

Kuninkaallinen Suomen tykistörykmentti (Kungliga Finska Artilleri Regementet) oli Ruotsin armeijan värvätyistä sotilaista koostunut Suomeen sijoitettu joukko-osasto joka oli olemassa vuosina 1794–1811. Rykmentti syntyi kun Kuninkaallinen Tykistörykmentti jaettiin vuonna 1794 Svean, Suomen, Götän ja Venden tykistörykmenteiksi. Suomen tykistörykmentti käsitti 10 tykistökomppaniaa (900 miestä) ja rykmentin sotilaat olivat palveluksessa ympäri vuoden toisin kuin muissa Ruotsiin sijoitetuissa tykistörykmenteissä.

Rauhan ajan kokoonpanossa Suomen tykistörykmentin esikunta, keskusvarikko ja seitsemän komppaniaa olivat Helsingissä, kaksi komppaniaa, korjauspajat ja osa varikkoa Hämeenlinnassa sekä yksi komppania Tammisaaressa. Lisäksi oli pienempiä komennuskuntia Hankoniemen linnoituksessa, Svartholmassa ja Varkaudessa. 

Suomen sodan alkaessa talvella 1808 Suomen tykistörykmentillä oli käytössään 170 erilaista kanuunaa mutta aseistus oli vanhentunutta ja ammuksia oli varastossa niukasti. Liikekannallepano tuotti vaikeuksia muun muassa hevospulan takia. Ensimmäisen kerran tykistöyksiköt olivat mukana sotatoimissa 23. helmikuuta Myrskylässä ja 24. helmikuuta Koskenkylässä ja Åijälässä. Kesällä 1808 Suomessa olleen kenttätykistön vahvuus oli 972 miestä, 630 hevosta ja 90 tykkiä. Tykistö näytteli merkittävää osaa muun muassa Koljonvirran taistelussa.

Suomalainen tykistö ampui sodan viimeiset laukaukset Suomen maaperällä Yppärin kahakan aikana 11. marraskuuta 1808. Suomen tykistörykmentti luovutti aseleposopimuksen mukaisesti maalis-huhtikuun vaihteessa 1809 venäläisille jäljellä olleen kalustonsa. Ruotsiin siirtyi rykmentin yksi patteri joka osallistui Pohjois-Ruotsissa käytyihin pariin taisteluun ennen sodan päättymistä. Rauhan tultua osa tykistörykmentin miehistä palasi Suomeen mutta osa jatkoi palvelustaan Ruotsissa. 

Kuninkaallisen Suomen Tykistörykmentin perustamispäivä 26. toukokuuta on nykyisin Satakunnan Tykistörykmentin perinnepäivä. Kuninkaallisen Suomen tykistörykmentin muistomerkki sijaitsee Helsingin Tähtitorninmäellä tykistörykmentin pääkasarmin entisellä sijaintipaikalla.

Lähteet

Kirjallisuutta 

 
 

Suomalaiset sotilasyksiköt Ruotsin vallan aikana
Diana King

Diana King (s. 8. marraskuuta 1970, Spanish Town, Jamaika) on jamaikalainen laulaja ja lauluntekijä.

Kingin ensimmäinen single ”Shy Guy” julkaistiin maaliskuussa 1995. Kappale sisältyi elokuvan Pahat Pojat soundtrackille sekä Kingin debyyttialbumille Tougher Than Love (1995). King kirjoitti kappaleen itse apunaan Andy Marvel ja Kingsley Gardner, ja sen tuotti Marvel. Kappaleen julkaisi vuonna 1995 maailmanlaajuisesti Sony Music.

Kappaleen paras sijoitus Yhdysvalloissa oli Billboard Hot 100 -listan kahdeksantena. Suomessa se oli Virallisen singlelistan kärjessä ainakin neljä viikkoa. Kingin ensimmäinen albumi Tougher Than Love julkaistiin vuonna 1995. Yhdysvaltain Billboard 200 -listalla sen paras sijoitus oli 179., ja Top Reagge Albums -listalla kolmantena.  Suomessa albumin paras sijoitus oli Virallisen listan yhdeksäntenä. 

Kingin toinen albumi Think Like a Girl julkaistiin 30. syyskuuta 1997. Yhdysvalloissa se oli Top Reggae Albums -listan ykkösenä. Albumin single ”I Say a Little Prayer” oli parhaimmillaan Billboard Hot 100 -listan sijalla 38, ja single ”L-L-Lies” listan sijalla 71.

30. heinäkuuta 2002 julkaistiin Kingin kolmas albumi Respect.

Vuonna 2012 Diana King kertoi Facebook-sivullaan olevansa lesbo. Hän on ensimmäinen jamaikalainen muusikko, joka on julkisesti kertonut olevansa homoseksuaalinen.

Lähteet 

Elävät henkilöt
Jamaikalaiset muusikot
Vuonna 1970 syntyneet
Taistelunjohtaja

Taistelunjohtaja (eng. Fighter Controller, FC) koordinoi lentotehtävän suoritusta pääjohtokeskuksista käsin. Tehtävien intensiivisyys vaihtelee yksittäisen koneen valvonnasta usean parven taktiseen johtamiseen. Ilmasodankäynnissä yleinen trendi on viimevuosina ollut kiinteistä johtopaikoista luopuminen ja siirtyminen ilmasta käsin tapahtuvaan johtamiseen ja valvontaan (AWACS). Maasijoitteisilla järjestelmillä saavutetaan kuitenkin edelleen merkittävä etu puolustussodankäynnissä.

Koulutus Suomessa
Taistelunjohtokoulutusta varusmiehille antaa Ilmasotakoulu. Koulutusta kehitetään jatkuvasti yhteistyössä muiden pohjoismaiden ilmavoimien kanssa erinäisten harjoitusten ja koulutustapahtumien kautta. Taistelunjohtokielenä on englanti kansainvälisen yhteensopivuuden takaamiseksi.

Katso myös 
 Tilannevalvoja

Lähteet

Aiheesta muualla 
Ilmavoimien taistelunjohtajan tehtäväanalyysi : tilannetietoisen päätöksenteon tarkastelu critical decision methodin avulla, Himanen, Petri (2013-04)
 Ilmavoimien taistelunjohto-opettajien käsityksiä ammatillisen opettajuutensa asiantuntijuudesta, Himanen, Petri (2013)

Ilmavoimat
Tilannevalvoja (ilmavoimat)

Tilannevalvoja (eng. Air Surveillance Officer, ASO) valvoo valtion ilmatilaa käyttäen hyväkseen asevoimien eri sensoreilta saatavaa informaatiota. Sensoreita voi olla mm.  tutkat, radiot ja passiiviset sensorit. Sensoreilta saatavan informaation käsittely tapahtuu Suomessa pääjohtokeskuksissa ja sen tarkoituksena on tuottaa ilmavalvonta-alueelta tunnistettu ja reaaliaikainen ilmatilannekuva, jota käytetään valtakunnallisena tilannekuvana. Tilannevalvoja toimii läheisessä yhteistyössä sensorioperaattoreiden kanssa.

Koulutus Suomessa
Ilmavoimien tilannevalvojat koulutetaan  Ilmasotakoulussa, Tikkakoskella.  Varusmiespalvelus tai naisten vapaaehtoinen asepalvelus on mahdollista suorittaa Ilmasotakoulun johtokeskuslinjalla, jonka aikana henkilö toimii tilannevalvojan tehtävässä Ilmavoimien pääjohtokeskuksissa.

Katso myös
 Taistelunjohtaja
 Suomen ilmavoimat

Ilmavalvonta
Star Wars Rebels

Star Wars Rebels on tieteisfiktiivinen animaatiosarja, joka sijoittuu George Lucasin luomaan Tähtien sota -universumiin. Sarjan tapahtumat alkavat 14 vuotta Sithin koston jälkeen ja viisi vuotta ennen Uuden toivon tapahtumia. Galaktinen Imperiumi tiukentaa otettaan galaksin hallinnassa ja keisarilliset joukot metsästävät viimeisiä jedejä, yrittäen samalla torjua Imperiumia vastaan kohdistuvaa kapinaa.

Disney XD aloitti sarjan esittämisen Yhdysvalloissa lokakuussa 2014 erikoispitkällä jaksolla ”Kapina nousee”, ja esittää sarjaa myös Suomessa omalla paikalliskanavallaan. 7. marraskuuta 2015 sarjaa alettiin esittää myös Nelosella. Nelonen aloitti toisen tuotantokauden esittämisen 3. heinäkuuta 2017. Sarja päättyi Yhdysvalloissa 5. maaliskuuta 2018.

Juoni 
14 vuotta Galaktisen Imperiumin nousun jälkeen, pieni kevytrahtialus Ghostilla liikkuva kapinallisjoukko tekee salaa hyökkäyksiä Imperiumia vastaan maalaisplaneetta Lothalilla ja muilla Imperiumin valloittamilla planeetoilla.

Äänirooleissa

Alkuperäiset 

Dave Filoni oli kreditoitu sarjan päätösjaksossa astromekaanikkodroidi C1-10P:n (kutsumannimeltään Chopper) ääniefektien tekijäksi.

Suomenkieliset 

Suomenkielisen version ohjauksesta vastaa Petri Hanttu ja käännöksestä Aki Heinlahti.

Jaksot

Lyhytanimaatiot (2014) 
Ennen sarjan alkua, Disney Channelilla ja Internetissä julkaistiin neljä lyhytanimaatiota. 

|}

Ensimmäinen tuotantokausi (2014–2015) 

|}

Toinen tuotantokausi (2015–2016) 

|}

Kolmas tuotantokausi (2016–2017) 

|}

Neljäs tuotantokausi (2017–2018) 

|}

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Virallinen sivusto 
 Star Wars Rebels Tähtien sodan virallisilla sivuilla 
 
 Star Wars Rebels Wookieepediassa 
 Star Wars Rebels Jedipediassa

2010-luvun piirrossarjat
Yhdysvaltalaiset scifi-sarjat
Tietokoneanimaatiosarjat
Tähtien sota
Elokuviin perustuvat televisiosarjat
Kurt Paul

Kurt Paul on yhdysvaltalainen näyttelijä ja sijaisnäyttelijä, joka tunnetaan parhaiten työstään Psyko-elokuvasarjassa, ja näytteli "Äitiä" jokaisessa kohtauksessa elokuvassa Psyko III.

Hän on myös ollut vierailevana näyttelijänä vuoden 1982 televisiosarjassa Ritari Ässä.

Filmografia 
 General Hospital (1978-1983)
 Skatetown U.S.A. (1979)
 Psyko II (1982)
 A-Team (1984)
 Ritari Ässä (1984)
 Cagney & Lacey (1985)
 Moukarimies (1986)
 Psyko III (1986)
 Bates Motel (1987)
 Ghost Writer (1987)
 Psyko IV (1990)
 Alien Species (1996)
 Fugitive X: Innocent Target (1996)
 Warpath (2000)
 A Passion (2001)
 The Bike Squad (2002)
 Supernatural (2005)
 The Confessional (2006)

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kurt Paul Internet Movie Databasessa

Yhdysvaltalaiset näyttelijät
Kvanttifourier’n muunnos

Kvanttifourier’n muunnos tai kvanttifourier-muunnos on kvanttitietokoneelle toteutettava fourier’n muunnos. Menetelmän keksi Peter Shore vuonna 1994. Sitä käytetään esimerkiksi shorin algoritmissa.

Katso myös 
Kvanttilaskenta

Lähteet 

Tietojenkäsittelyteoria
Kvantti-informaatiotiede
Psyko (elokuvasarja)

Psyko on yhdysvaltalainen kauhuelokuvasarja, joka pohjautuu Robert Blochin romaaniin Psyko. Sarjan ensimmäisen elokuvan ohjasi Alfred Hitchcock vuonna 1960. Elokuva sai kolme jatko-osaa, Psyko II (1982), Psyko III (1986) ja Psyko IV (1990). Lisäksi sarjan ensimmäinen elokuva uudelleenfilmatisoitiin vuonna 1998.

Elokuvat keskittyvät fiktiivisen henkisesti sairaan sarjamurhaajan Norman Batesin ympärille.

Elokuvat

Psyko (1960)

Marion Crane lähtee pakomatkalle anastettuaan työnantajaltaan $40 000 dollaria. Hän päättää majoittautua yöksi Batesin motelliin, joka oli osunut tämän tielle kuin pelastavana ilmestyksenä. Motellin ujo ylläpitäjä Norman Bates pyytää Cranea syömään kanssaan, ja tämä suostuu. Marion menee suihkuun, jossa veitsellä aseistautunut vanha nainen puukottaa hänet kuoliaaksi. Marionin kadottua Marionin sisko Lila Crane ja rakastaja Sam Loomis alkavat selvittää asiaa. Marionin jäljillä on myös yksityisetsivä, joka jäljittää rahoja työnantajan lukuun. Tämä pääseekin pian Batesin jäljille ja kovistelee motellinomistajaa mutta kuolee veitsihyökkäyksen uhrina tunkeuduttuaan Batesin asuintaloon tapaamaan tämän äitiä, jonka Bates on kertonut olevan invalidina sisätiloissa. Lila ja Sam jatkavat etsintäänsä, ja katoamisen syyksi ja Marionin todelliseksi murhaajaksi paljastuu skitsofreniasta kärsivä, äidikseen pukeutunut Norman Bates. Bates vangitaan ja hänet todetaan mielisairaaksi.

Psyko II (1983)

Bates vapautetaan 22 vuoden päästä, kun hänet ollaan todettu "parantuneeksi". Hän palaa motellilleen. Pian hänen palattuaan menneisyys alkaa kuitenkin vaivata hänen mieltään, ja hän saa vuosikymmeniä aiemmin kuolleelta äidiltään kirjeitä ja näkee hänet talon ikkunassa. Motellin ympäristössä alkaa tapahtua myös murhia, joiden tekijänä vaikuttaisi olevan vanha nainen. Murhaajaksi paljastuu myöhemmin Normanin äidin sisko, Normanin täti Emma Spool.

Psyko III (1986)

Psyko IV (1990)

Elokuvasarjat
Juho Näivä

Juho Näivä (s. 1992) on suomalainen ampumahiihtäjä. Näivä on Lemin Eskojen kasvatti ja edustaa seuraa edelleen. Hän on kotoisin Lemiltä Etelä-Karjalasta, mutta opiskelee nykyään urheilu-uransa ohella hammaslääketiedettä Kuopiossa Itä-Suomen yliopistossa.

Ura 
Näivä on ampumahiihdon nuorten Suomen mestari vuosilta 2005, 2007 ja 2013. Aikuisten sm-kilpailussa Näivä oli kymmenes vuosina 2013 sekä 2014 ja seitsemäs vuonna 2015. Näivä kilpailee Karhuski-suksimerkillä.

Lähteet 

 http://tulokset.hiihtoliitto.fi/urheilijat/juho-naiva  Viitattu 22.10.2015
 http://www.karhuski.fi/fi/team-karhu/  Viitattu 22.10.2015
 http://www.lemineskot.fi   Viitattu 22.10.2015

 Suomalaiset ampumahiihtäjät
 Vuonna 1992 syntyneet
Elävät henkilöt
Hippo Taatila

Mikko "Hippo" Taatila (s. 1981 Loimaa) on suomalainen kirjailija ja toimittaja, joka työskentelee Suomen koripallomaajoukkueen Susijengin tiedottajana.

Taatila aloitti kirjallisen uransa koripalloaiheisilla tietokirjoilla Seppo Kuuselasta ja Susijengistä. Hänen esikoisromaaninsa, omaelämäkerrallisvivahteinen Isipappablues julkaistiin vuonna 2014. Vuotta aikaisemmin hän oli suomentanut G. I. Gurdjieffin kirjan Kohtaamisia merkittävien henkilöiden kanssa. Hän on kirjoittanut myös tietokirjoja. Kesästä 2015 kesään 2016 Taatila kirjoitti Miika Särmäkarin Koripalloelämää-blogiin yhteensä 42 julkaisua häntä itseään kiinnostaneista koripalloaiheista. Perusteellisia blogijulkaisuja siteerattiin muun muassa YLE Urheilussa.

Helmikuussa 2017 julkaistiin YUP – Helppoa muisteltavaa, Taatilan kirjoittama historiikki rock-yhtye YUP:sta. Syyskuussa 2017 julkaistiin Taatilan kirjoittama henkilökuva koripalloilija Petteri Koposesta. Syksyllä 2019 Taatilalta julkaistiin kaksi kirjaa: kiitelty Teflon Bible, joka kertoo suomalaisen hip hopin syntyhistorian Teflon Brothers -yhtyeen sekä siihen kuuluvien artistien (Pyhimys, Heikki Kuula, Voli) näkökulmasta sekä Kokkolan Halpa-Hallin 50-vuotisjuhlateos Talo, jonka Esko rakensi. Vuoden 2020 aikana Taatila kirjoitti NBA-koripalloliigan kulttuuri-ilmiöistä ja historiasta kertovan artikkelisarjan Veikkauksen X-lehteen. 

Taatilan kirja Tähtien sota -saagassa Chewbaccaa näyttelevästä Joonas Suotamosta ilmestyi helmikuussa 2021. Elokuussa 2022 julkaistiin Taatilan kirjoittama kirja Martina Aitolehdestä. 

Koulutukseltaan Taatila on uskontotieteilijä ja filosofian tohtoriopiskelija. Hän on toiminut aiemmin toimittajana muun muassa Basso- ja Rumba-lehdissä sekä tiedottajana Sodankylän elokuvajuhlilla. Koripalloilija Veli Taatila on Taatilan isoveli.

Teokset

Romaanit

Tietokirjat 
 
  (Mika Wickströmin kanssa)
  (Kimmo Parikan kanssa)
 YUP: Helppoa muisteltavaa. Like, 2017. ISBN 978-952-01-1545-6.
 Petteri Koponen - Malmin jääräpää. Tammi, 2017. ISBN 978-951-31-9390-4.
Teflon Bible. Johnny Kniga, 2019. ISBN 978-951-04-3313-3.
Roar! Elämäni wookieena. Johnny Kniga, 2021. ISBN 978-951-045-259-2. (Joonas Suotamon kanssa)
Pyhimys. Sanat ja tarinat. Johnny Kniga, 2021. ISBN 978-951-046-478-6. (Pyhimyksen kanssa)
Martina - taistelija. WSOY, 2022. ISBN 978-951-048-259-9. (Martina Aitolehden kanssa)

Yrityshistoriateokset 

Talo, jonka Esko rakensi. Otava, 2019. ISBN 978-951-135-354-6.
Yhteen hitsattu - Pemamekin ensimmäiset viisi vuosikymmentä 1970-2020. Pemamek/Otava, 2021. ISBN 978-952-945-573-7.

Suomennokset

Toimittamat teokset

Lähteet 
 Kirjailijat – Hippo Taatila Into Kustannus

Viitteet 

Suomalaiset toimittajat
Suomalaiset kirjailijat
Vuonna 1981 syntyneet
Elävät henkilöt
Ángel de Saavedra de Rivas

Ángel Pérez de Saavedra, Rivasin herttua (10. maaliskuuta 1791 Córdoba – 22. kesäkuuta 1865 Madrid) oli espanjalainen runoilija, kirjailija ja poliitikko. Hänen tunnetuin teoksensa on näytelmä Don Álvaro, o la fuerza del sino.

Saavedra toimi parlamentin jäsenenä vuosien 1820–1823 liberaalin hallinnon aikana. Itsevaltiuden palauttamisen jälkeen hänet tuomittiin vuonna 1823 kuolemaan mielipiteidensä vuoksi, mutta hän pakeni maasta ja asui sen jälkeen muun muassa Lontoossa, Italiassa, Maltalla ja Ranskassa. Hän palasi Espanjaan vuoden 1833 yleisen armahduksen jälkeen ja peri myöhemmin Rivasin herttuan arvon. Rivas nimitettiin vuonna 1836 sisäministeriksi Francisco de Istúrizin hallitukseen. Hän kääntyi nyt mielipiteiltään konservatiiviksi ja joutui seuraavan vuonna taas poistumaan joksikin aikaa maasta, mutta palasi vuonna 1838. Myöhemmin hän oli Espanjan lähettiläänä Napolissa vuosina 1843–1848 ja lyhyen aikaa Pariisissa vuonna 1854. Hän oli myös yhden päivän ajan pääministerinä heinäkuussa 1854.

Maanpaossa asuessaan Rivas kirjoitti romanttiset runoteokset El moro expósito (1834) ja  Romances históricos (1841). Hänen merkittävimmäksi teoksekseen muodostui kuitenkin näytelmä Don Álvaro, o la fuerza del sino, jonka ensi-illan hän ohjasi itse maaliskuussa 1835. Giuseppe Verdi käytti sitä myöhemmin pohjana oopperalleen Kohtalon voima (La forza del destino).

Aale Tynni on suomentanut otteen Saavedran runosta ”Kreivi Villamediana 3: Iltakutsut”, ja se on julkaistu teoksessa Maailmankirjallisuuden kultainen kirja 7: Espanjan ja Portugalin kirjallisuuden kultainen kirja.

Lähteet

Espanjan pääministerit
Espanjalaiset kirjailijat
Espanjalaiset runoilijat
Vuonna 1791 syntyneet
Vuonna 1865 kuolleet
Saapaskosken kanava

Saapaskosken kanava on Pielisjoessa Saapaskosken kohdalla sijaitseva kanava joka on nykyisin pois käytöstä sen jälkeen kun Kuurnan voimalaitos valmistui vuonna 1971.

Saapaskosken kanava rakennettiin 1877–1878 kapean kosken lähellä olleen Myllyniemen kannaksen poikki. Kanavan pituus oli 510 metriä ja siinä oli yksi puurakenteinen sulku jonka pituus oli 35,6 metriä, leveys 7,7 metriä ja syvyys 2,1  metriä. Sulku muutettiin kivirakenteiseksi 1912-1913. Nykyisin kanavasta on jäljellä sulkukammio, aallonmurtaja ja kanavanvartijan talo. Kanavan sulkuportit on poistettu ja kanavassa käy voimakas virtaus. Kanavaa ei voi käyttää veneliikenteeseen koska veneet kaatuisivat näkyvissä olevaan sulun yläportin kynnykseen. Sulun yli johti puinen silta.

Lähteet 

Eno
Suomen kanavat
Joensuun liikenne
Joensuun rakennukset ja rakennelmat
Pielisen reitin valuma-alue
Nesterinsaaren kanava

Nesterinsaaren kanava oli Pielisjoessa sijainnut kanava joka jäi padon alle 1950-luvulla kun Kaltimon uittosulkua rakennettiin.

Nesterinsaaren kanava rakennettiin 1876–1878 Pielisjoen sivuhaaraan ja se otettiin käyttöön 1879. Kanavan pituus oli 72 metriä ja sen puurakenteisen sulun pituus oli 35,6 metriä, leveys 7,7 metriä ja syvyys 2,1  metriä. Kanavasta ei nykyisin ole enää mitään jäljellä.

Lähteet 

Eno
Suomen kanavat
Joensuun liikenne
Joensuun rakennukset ja rakennelmat
Pielisen reitin valuma-alue