Yhdenvertaisuuslaki

Yhdenvertaisuuslaki () oli 14. toukokuuta 1912 Suomen suuriruhtinaskunnassa voimaan tullut laki, jonka mukaan Venäjän alamaisilla jotka eivät ole Suomen kansalaisia, annetaan Suomessa samat oikeudet kuin paikallisillakin kansalaisilla on. Laki oli säädetty yleisvaltakunnallisessa lainsäädäntöjärjestyksessä, niin että Venäjän valtakunnanneuvosto ja duuma hyväksyivät sen, mutta Suomen eduskuntaan ei lakia tuotu käsiteltäväksi. Keisari Nikolai II oli vahvistanut 1910 lain yleisvaltakunnallisesta lainsäädäntöjärjestyksestä, ja yhdenvertaisuuslaki oli tärkeimpiä tämän lain nojalla säädetyistä ns. yleisvaltakunnallisista laeista.

Lain nojalla Venäjän kansalaiset saivat muun muassa oikeuden hakea virkoja Suomesta ilman Suomen kansalaisuutta ja toimittaa asioitaan viranomaisten kanssa venäjän kielellä.

Koska Suomen eduskunta ei ollut hyväksynyt yhdenvertaisuuslakia, monet suomalaiset viranomaiset kieltäytyivät noudattamasta sitä. Useita näistä kieltäytyjistä tuomittiin vankeusrangaistuksiin venäläisissä tuomioistuimissa. Viipurin maistraatin jäsenet vangittiin ja vietiin Pietariin Krestyn vankilaan sen jälkeen, kun maistraatti oli kieltäytynyt käsittelemästä erään venäläisen talonpojan jättämää elinkeinoilmoitusta lihakaupan pidosta Viipurissa. Kun Viipurin hovioikeus piti maistraatin päätöksen ennallaan, myös hovioikeuden jäsenet joutuivat kahdeksaksi kuukaudeksi Krestyn vankilaan vuosina 1913–1914.

Lappeen tuomiokunnan kihlakunnantuomarina toiminut Pehr Evind Svinhufvud puolestaan kieltäytyi vuonna 1914 tunnustamasta Venäjän kansalaista Konstantin Ivanovitš Kasanskia Suomen prokuraattoriksi. Suomen kenraalikuvernööri Frans Seyn erotti hänet tuomarinvirasta. Kun Svinhufvud kieltäytyi eroamasta, hänet vangittiin Luumäellä kesken oikeudenistunnon ja karkotettiin Siperian Tomskiin.

Yhdenvertaisuuslakia ei julkaistu Suomen asetuskokoelmassa, mutta se julkaistiin 1912 suomeksi erillisenä teoksena nimeltä ”Yhdenwertaisuuslaki” ja kunnanviranomaiset. Teoksella ei ollut merkitty tekijöitä, ja siinä olleissa lain kommenteissa huomautettiin, ettei Suomen eduskunta ollut lakia hyväksynyt.

Vankeuteen tuomittuja

Viipurin maistraatin jäseniä ja 23 Viipurin hovioikeuden virkamiestä joutui vankeuteen yhdenvertaisuuslain vastustamisesta. Luettelossa henkilön virka vankeushetkellä.

 Akseli Andersson, Viipurin hovioikeuden asessori, Krestyssä 1913
 Hugo Backmansson, sotilas, taiteilija, panttivankina Krestyssä 1918
 Torsten Boisman, Viipurin hovioikeuden notaari, vankina Krestyssä 1913–1914
 Ernst von Born, Krestyssä 1915
 August Wilhelm Brunou, hovioikeudenneuvos Viipurissa, Krestyssä 1912–1913
 Egid Elfvengren, hovioikeudenneuvos Viipurissa, Krestyssä 1913
 Arthur William Forsman, hovioikeudenneuvos Viipurissa, Krestyssä 1917
 Emil Forsström, Viipurin hovioikeuden asessori, Krestyssä 1917
 Uno Gadd, hovioikeudenneuvos Viipurissa, Krestyssä 1915
 Arvid Reinhold Lilius, Viipurin hovioikeuden asessori, Krestyssä 1913
 Hjalmar Neovius, hovioikeuden notaari Viipurissa, Krestyssä 1913–1914
 John Nordgren, hovioikeudenneuvos Viipurissa, 1913
 Gösta Nordgren, henkikirjoittaja, Krestyssä 1917
 Karl Nylenius, Viipurin hovioikeuden apujäsen, Krestyssä 1913
 Uuno Kleofas Filip Ronimus, oikeusneuvosmies Viipurissa
 Gustaf Wilhelm Sandbäck, Viipurin kaupunginviskaali, Krestyssä 1914
 Karl Elis Saxén, hovioikeudennotaari Viipurissa, Krestyssä 1913–1914
 Johan Fredrik Selin, hovioikeuden notaari Viipurissa, Krestyssä 1913–1914
 Karl Harald Söderhjelm, hovioikeuden viskaali Viipurissa, Krestyssä 1913–1914
 Aleksander Henrik Söderman, Uudenkaupungin pormestari, Krestyssä 1913
 Valpas Toivo Vuorinen, asianajaja
 Kalle Pekka Zimmermann, Viipurin kunnallispormestari, Krestyssä 1915
 Otto Åkesson, Viipurin hovioikeuden apujäsen, Krestyssä 1913–1914
 Werner Waldemar Öhrbom, oikeusneuvosmies Viipurissa, Krestyssä 1914

Lähteet 
 Eduskunnan kirjaston sivut: Kirja-aarre: "Yhdenwertaisuuslaki" ja kunnanviranomaiset (luettu 8.9.2008)

Viitteet

Aiheesta muualla
Yhdenvertaisuuslaki venäjäksi
 Yhdenvertaisuuslain marttyyrit, Hakkapeliitta, 19.01.1932, nro 3, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Suomen laki
Oikeushistoria
Suomen suuriruhtinaskunta