Outokumpu

Outokumpu (vuoden 1967 loppuun asti Kuusjärvi) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kaupungissa asuu  ihmistä. Outokummun pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Maantiede 
Outokummun naapurikuntia ovat koillisessa Polvijärvi, kaakossa Liperi ja lounaassa Heinävesi, jotka kuuluvat Outokummun tavoin Pohjois-Karjalan maakuntaan, sekä luoteessa Kaavi ja Tuusniemi, jotka kuuluvat Pohjois-Savon maakuntaan.

Outokummun keskustaajaman asuinalueita ovat muun muassa Jokipohja, Kaasila, Kalaton, Kyykeri, Mustikkakorpi, Mustola ja Partalanmäki.

Outokummussa on 112 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Laajimmat ovat Juojärvi, Rikkavesi, Sysmäjärvi, Lietukka ja Kolmikanta.

Kylät 
Alavi (Alavi-Suvisranta-Herneaho), Harmaasalo, Kuusjärvi, Paloranta, Rikkaranta-Lähtevä-Kuminvaara, Sysmä-Sätös, Törisevä, Viuruniemi.

Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Outokummussa oli 7 003 asukasta, joista 4 691 asui taajamassa, 2 224 haja-asutusalueilla ja 88:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Outokummun taajama-aste on 67,8 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Outokummun keskustaajama.

Historiaa 
Outokummussa toimi vuosina 1913–1989 Outokummun kaivos. Nykyisin kaivosalue on museona. Kaivoskumpu näkyy ympäristöstä selvästi erottuvana mäkenä, jonka päältä on laaja näköala. Myös vanha kaivostorni on jäljellä maamerkkinä kaupungin keskustassa. Vuosina 1971–1985 kunnan alueella toimi myös Vuonoksen kaivos.

Alun perin Kuusjärven nimellä tunnettu maalaiskunta muuttui vuonna 1968 Outokummun kauppalaksi, joka vuonna 1977 muuttui kaupungiksi. Kaivostoiminta vaikutti voimakkaasti kunnan identiteettiin. 18. huhtikuuta 1953 vahvistetussa vaakunassa käytetty kuusikoro viittasi alkuperäiseen kunnan nimeen ja kuparin symboli kaivokseen. Vaakunan suunnitteli heraldikko Olof Eriksson. Vaakuna otettiin muuttamattomana Outokummun vaakunaksi. Kauppalaksi tulemisen myötä kaivoksen kumpu antoi nimen koko kunnalle.

Outokumpulainen kulttuurin monitoimija Esko-Pekka Tiitinen on kirjoittanut Outokummun historiaa kuvaavan romaanin Kiven sylissä (Tammi, 2011), jossa seurataan kuvitteellisen Vänskän suvun kautta kaivoskylän syntyä ja myöhempiä vaiheita. Kaivoksen historiasta kertoo myös outokumpulaisen Arto Hakolan kirja Kaivostyön historia.

Bertel Liljeqvistin ja Samuel Salvesenin suunnittelema rapatusta tiilestä tehty Outokummun kirkko valmistui 1955. Lääninarkkitehti Ferdinand Öhman suunnitteli seurakunnan ensimmäisen Kuusjärven kirkon, joka rakennettiin 1878. Partalanmäen kaupunginosassa sijaitsevan, vuonna 1954 käyttöön vihityn, Outokummun ortodoksisen kirkon on suunnitellut rakennusmestari Uuno Korhonen.

Hallinto 
Outokummun kaupunginjohtajana on vuodesta 2010 toiminut Pekka Hyvönen.

Kaupunginvaltuustossa on 27 paikkaa, joista kaudella 2021–2025 kuuluu kahdeksan Keskustalle ja kuusi SDP:lle.

Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Elinkeinot, työpaikat ja oppilaitokset 
Outokumpu on yksi Suomen teollistuneimmista kunnista, kun teollisten työpaikkojen kokonaislukumäärä suhteutetaan kunnan väkilukuun. Vuoden 2016 lopussa teollisten työpaikkojen lukumäärä Outokummussa oli 934.

Teollisten työpaikkojen suhteellisen suuri osuus selittyy kaupungin elinkeinorakenteen murroksella, jossa vuonna 1989 lakkautetulla Outokummun kaivoksella ja sitä ennen tehdyillä aluepoliittisilla tukitoimenpiteillä on ollut iso merkitys. Kaivoksen tilalle merkittäväksi työpaikkakeskittymäksi on vuodesta 1979 alkaen rakentunut Outokummun seudun teollisuuskylä, jossa sijaitsee noin 700 teollista työpaikkaa. Teollisuuskylässä toimii myös valtaosa kaupungin merkittävimmistä työnantajista. Outokummun suurimpia teollisia työnantajia ovat Outotec Turula Oy, HK Scan Finland Oy, Piippo Oyj, Outokummun Metalli Oy, NS Group / Okun Hammaspyörä Oy, Okun Koneistuspalvelu Oy, Finelcomp Oy sekä Mondo Minerals.

Työpaikkoja Outokummussa oli tilastokeskuksen vuoden 2014 tilaston mukaan 2502, joista alkutuotannossa 4,2 %, jalostuksessa 42 % ja palveluissa 52,9 %.

Outokummussa esi- ja perusopetusta tarjoaa kaupungin ydinkeskustassa sijaitseva, vuonna 2016 kokonaisuudessaan uusittuna avattu Kummun koulu. Kaupungissa toimii Outokummun lukio sekä toisen asteen ammatillista opetusta tarjoava Riverian (ent. Pohjois-Karjalan Koulutuskuntayhtymän PKKY) Outokummun yksikkö.

Kulttuuri ja tapahtumat

Outokummun kirjasto sijaitsee kaupungin keskustassa kaupungintalon ja Kummun koulun läheisyydessä. Lisäksi Liperin, Outokummun ja Polvijärven yhteinen kirjastoauto Ketunlenkki palvelee näiden kuntien asukkaita. Kulttuuritalo Marita toimii esimerkiksi elokuvateatterina ja siellä järjestetään esittävän taiteen tilaisuuksia ja luentoja.

Kulttuurialan toisen asteen koulutusta tarjotaan Riverian Outokummun yksikössä. Siellä toimii muun muassa Suomen ainoa toisen asteen pelialan koulutus.

Tunnettuja outokumpulaisia kulttuurihenkilöitä ovat muiden muassa kirjailija ja ohjaaja Esko-Pekka Tiitinen, tanssija Jyrki Haapala ja muusikko Anna Puu. Outokummusta ovat kotoisin myös muun muassa näyttelijä Jari Pehkonen, elokuvaohjaaja Taneli Mustonen, kirjailija Leena Lehtolainen, kirjailija Terhi Rannela, uutisankkuri ja kirjailija Matti Rönkä sekä urheilutoimittaja ja tuottaja Marko Terva-aho. Salatuissa Elämissä Ismo Laitelaa näyttelevä Esko Kovero on kotoisin Outokummusta, samoin kuin jalkapalloilija Timo Tahvanainen.

Outokumpua on kuvattu Leena Lehtolaisen romaaneissa, joiden sankari rikospoliisi Maria Kallio on alun perin kotoisin kuvitteellisesta ”Arpikylän kaivoskaupungista Itä-Suomessa”.

Tapahtumat 
Outokummun perinteisiä kulttuuritapahtumia ovat kesäisin järjestettävät Outopia-päivä ja Kummun soitto sekä syyskuun alun monitaiteellinen Kaivos-festivaali. Outokummuun kesäkauden suurtapahtuma on Okufest-kaupunkifestivaali, joka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2015. Kesällä 2019 Okufestin pääesiintyjänä oli DJ Oku Luukkainen, joka on opiskellut ja asunut Outokummussa.

Vuosina 2006–2011 Outokummussa järjestettiin keväisin kulttuurifestivaali Kevätkumpu. Ohjelmassa oli elokuvaa, tanssia, kuvataidetta ja seminaareja. Tapahtuma sai alkunsa ammattiopiston kulttuurialan opiskelijoiden töiden esittelystä. Se ehti laajeta eri taiteenalojen valtakunnalliseksi tapahtumaksi, jolla oli myös kansainvälistä tunnettuutta. Outokummussa on aiemmin järjestetty myös poikkitaiteellisia Aika Outo Aika -kulttuurifestivaaleja sekä Artpora-taidenäyttely kesäisin Vanhassa kaivoksessa.

Outokummun lukio ja Kummun koulu ovat järjestäneet keväisin ja syksyisin musiikki-iltoja. Esityksiä on ollut kahtena päivänä; esiintyjinä ovat olleet koulujen oppilaat ja opettajat. Helmikuussa 2019 Outokummussa järjestettiin ensimmäinen Osallisuusviikko: kaikille avoin maksuton kaupunkitapahtuma, jossa järjestöt, yhdistykset ja kaupunki esittelevät toimintaansa sekä harrastus- ja vapaa-ajanviettomahdollisuuksia paikkakunnalla. Osallisuusviikon yhteydessä järjestettiin myös ensimmäinen Outokummun Järjestögaala, jossa palkitaan ansioituneita yhdistys- ja järjestötoimijoita. Tarkoituksena on, että Osallisuusviikko ja Järjestögaala vakiinnuttaisivat jatkossa paikkansa vuosittaisena tapahtumana. Seuraavan kerran Osallisuusviikko järjestetään ajalla 1.–7.2.2020.

Palorannan lava on Outokummun tanssilava. Siitä aiotaan kehittää kylätoiminnan keskus.

Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Outokummussa vuonna 1986.

Ruoka 
Outokummun pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihakeitto nimeltä kaivossoppa sekä ruis-puolukkapuuro.

Matkailu

Outokummun Vanha Kaivos on kaupungin keskustassa sijaitseva historiallinen matkailu- ja elämyskohde, jossa toimii mm. Kaivosmuseo, Lasten Kaivos sekä kesäravintola.

Outokummun Erä- ja luontokeskus on monipuolinen, erämainen luontokohde Outokummun keskustan läheisyydessä.

CreaMentors Oy on laatinut vuonna 2010 Outokummun matkailun master plan -suunnitelman, jonka mukaan Vanhalla kaivoksella toimii vuonna 2015 Pohjois-Karjalan johtava, valtakunnallinen ja kansainvälistyvä perhematkailukohde, jossa vierailee vuosittain 100 000 kävijää. Kaupungin asukkaiden keskuudessa suunnitelmaa pidetään yleisesti utopistisena ja matkailun kehittämishankkeisiin kohdistuva voimakas vastarinta ja kritiikki on yleistä. Vanhan kaivoksen kävijämääräksi on ollut tapana ilmoittaa määrä, joka on usein moninkertainen myytyjen lippujen määrään verrattuna. Vanhan Kaivoksen operatiivisesta toiminnasta vastaa kaupungin tytäryhtiö Matkakumpu Oy, jonka toimitusjohtajana toimii Ulla-Riitta Moilanen.

Kansainvälinen matkailutie, Sininen tie, kulkee Outokummun kautta.

Suomen syvin reikä 2005–2018 
Vuosina 2004–2005 kairattiin Outokummussa reikä, joka ulottuu 2 516 metrin syvyyteen. Reiän halkaisija on 22 cm. Tutkimuskäyttöön tehdyn reiän kairasi venäläinen valtionyritys Nedra, joka teki työn valtionvelkana Suomelle. Sitä käytetään geologisiin ja geofysikaalisiin tutkimuksiin. Vuonna 2018 Espooseen kairattu tutkimusreikä ohitti syvyydessä Outokummun reiän.

Kuntaliitossuunnitelmat

Outokumpu ja Liperi ilmoittivat marraskuussa 2006 suunnittelevansa selvityksen tekemistä kuntaliitoksesta. Outokummun kaupunginvaltuusto päätti 27.11.2006 yksimielisesti liitosselvityksen tekemisestä ja hyväksyi kuntaliitossopimuksen 18.6.2007. Mahdollisesta kansanäänestyksestä ei tehty päätöstä. Myös aikataulu oli avoin; liitos olisi voinut tapahtua vuosien 2008–2011 välillä. Kunnilla oli jo yhteinen sosiaali- ja terveysjohtaja. Yhteensä kunnissa on noin  asukasta. Liperin kunnanhallitus kuitenkin torjui yhdistymissopimuksen kesäkuussa 2007.

Syksyllä 2012 Outokumpu ja Joensuu päättivät aloittaa kuntaliitosselvityksen, vaikka kunnilla ei ole yhteistä maarajaa. Outokummun kaupunginvaltuusto päätti tammikuussa 2014 olla hyväksymättä liitosta.

Seurakunnat
Kaupungissa toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Outokummun seurakunta (ent. Kuusjärven seurakunta). Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Taipaleen ortodoksinen seurakunta toimii Outokummun alueella.

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Outokummussa toimii Outokummun helluntaiseurakunta.

Tunnettuja kuusjärveläisiä ja outokumpulaisia
 Sanna Antikainen, kansanedustaja (ps.)
 Hanna Huttunen, kansanedustaja (kesk.)
 Heikki Kirkinen, historioitsija
 Valto Kokko, lasi- ja valaisinmuotoilija
 Pentti Kotiranta, pianisti
 Esko Kovero, näyttelijä
 Esko Kuusela, kauppaneuvos
 Pirkko Laakkonen, kansanedustaja (SKL)
 Leena Lehtolainen, kirjailija
 Vuokko Muje, kirjailija, sanoittaja
 Jari Pehkonen, näyttelijä
 Anna Puu (Puustjärvi), laulaja
 Terhi Rannela, kirjailija
 Matti Rönkä, toimittaja, kirjailija
 Timo Tahvanainen, jalkapalloilija
 Marko Terva-aho, toimittaja, juontaja
 Timo Turunen, jääkiekkoilija
 Pertti Voutilainen, Outokumpu Oy:n johtoon kuulunut vuorineuvos
 Kim Väisänen, start up -sijoittaja

Katso myös 
 Juojärven reitti
 Luettelo Outokummun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Kirjallisuutta 
Kosunen, Sirkka (toim.): Kyläteillä. Alavi, Herneaho, Suvisranta kyläkirja. Outokumpu : Alavin kyläyhdistys, 2013.

Aiheesta muualla 

 Outokummun kaupungin kotisivut
 Tilastokeskus - Outokummun avainluvut

Seulonnan keskeiset artikkelit