Teuva

Teuva () on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kunta on perustettu vuonna 1868, ja se kuuluu Suupohjan seutukuntaan. Teuvalla asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Peltoa on 10 574 ja metsää 33 610 hehtaaria. Väestötiheys on  asukasta/km². Teuvan naapurikunnat ovat Kurikka pohjoisessa, Kauhajoki kaakossa, Karijoki etelässä, Kristiinankaupunki lounaassa ja Närpiö lännessä. Entisiä naapurikuntia ovat Kurikkaan liitetty Jurva, Kristiinankaupunkiin liitetty Tiukka sekä Närpiöön liitetyt Pirttikylä ja Ylimarkku.

Vuonna 2017 Teuva joutui huonon taloustilanteensa takia kriisikuntamenettelyyn. Vuonna 2021 tilanne alkoi näyttää paremmalta siinä määrin, että Teuvalla ei enää olisi kriisikunta-statusta.

Historia 

Teuvan asutuksen uskotaan alkaneen jo esikeraamiseen aikaan, eli noin 7 000–4 200 eaa. Kivikaudelta peräisin olevia asuinpaikkoja on löydetty kampakeraamiselta ajalta, arviolta 4 200–2 000 eaa. Kivikauden asuinpaikkoja on tutkittu kaivausten avulla Petterinmäellä, Komsinkankaalla ja Pappilankankaalla. Pohjois-Euroopan vanhin tunnettu asuinpaikka Susiluola sijaitsee naapurikunnassa Karijoella.

Teuvan nykyinen asutus on saanut alkunsa arviolta 1560-luvulla, kun Teuvalle saapui uusia asukkaita eri suunnista. Teuva kuului Närpiön suurpitäjään.

Vuonna 1694 Teuvasta tuli Närpiöön kuulunut kappeliseurakunta ja vuonna 1795 itsenäinen seurakunta. Oman papin Teuvan seurakunta sai vuonna 1694. Närpiön kunnallishallinto ja seurakunta erotettiin Teuvasta vuonna 1868, jolloin syntyi Teuvan kunta. Samana vuonna syntyi myös tunnetuin teuvalainen, pääministeri Lauri Ingman.

Vuonna 1953 valmistuneen Teuvan kirkon on suunnitellut arkkitehti Elsi Borg, jonka käsialaa on myös kirkon saarnatuoli. Teuvan kirkon alttaritaulun Jeesuksen vertauksesta ”Kymmenen neitsyttä” on maalannut taiteilija Tove Jansson. Teuvan ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1701. Edellinen, vuonna 1863 rakennettu kirkko tuhoutui tulipalossa tammikuussa 1950. Tuhoutuneen kirkon kuoriosa ja sakaristo on kunnostettu kaikkien entisten kirkkojen muistomerkiksi.

Maantiede

Vesistöt 
Teuvan kunnan alueella on vain viisi järveä: Suksenjärvi, Isolammi, Lintulampi ja kaksi nimetöntä vesialuetta, joiden pinta-alat ovat 1,59 ja 1,03 hehtaaria.

Luonto 
Teuvan Natura-kohteita ovat Pässinrämäkkä, Kurpanneva, Varisneva, Lutakkoneva ja Harjaisneva-Pilkoonneva.

Kylät 
 Horonkylä
 Kauppila
 Kirkonkylä
 Korvenkylä
 Komsi
 Luovankylä (Parra)
 Norinkylä
 Perälä
 Riippi
 Salonpää
 Äystö

Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Teuvalla oli 5 269 asukasta, joista 3 456 asui taajamissa, 1 793 haja-asutusalueilla ja 20:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Teuvan taajama-aste on 65,8 %. Teuvan taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Väestö 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Uskonto 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Teuvalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Teuvan seurakunta

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Teuvalla toimii Teuvan helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Teuvan alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.

Talous 
Vuonna 2015 Teuvalla oli 1 823 työpaikkaa. Niistä 17 prosenttia oli alkutuotannossa, 27 % jalostuksessa ja 55 % palvelualoilla.

Vuonna 2018 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat betonielementtejä valmistava Betoniluoma Oy, Suomen Lämpöpuu Oy ja Matti Tamsi Oy.

Koulutus 
Teuvalla pitää päätoimipaikkaansa Teuvan aikuiskoulutuskeskus TEAK, joka on perustettu vuonna 1959. TEAK järjestää koulutusta eri puolilla Suomea. Pääkoulutusalat ovat puu, pintakäsittely, verhoilu, sisustus, vaatetus sekä teknologia (CNC, CAD, CAM, robotiikka). Lisäksi koulutusta järjestetään muun muassa sosiaali- ja terveysalalla, taloushallinnossa, myynnissä ja yrittäjyydessä. Yritysten tarpeisiin TEAK järjestää koulutusta kaikilla toimialoilla.

Teuvalla on kolme alakoulua: Perälän kyläkoulu, Äystön kyläkoulu ja Teuvan Yhtenäiskoulu. Yhtenäiskoulussa toimii myös luokat 7−9. Kunnassa on myös alle sadan opiskelijan lukio. Teuvan kunnanvaltuusto on päättänyt että Teuvan ja Kauhajoen kansalaisopistot yhdistyvät.

Kulttuuri 
Teuvalla sijaitsee vapaa-ajan- ja laskettelukeskus Parra Oy, joka sijaitsee Luovankylässä vajaat kymmenen kilometriä Teuvan keskustasta.

Kunnankirjastolla on noin 80 000 kappaleen kirjavalikoima, ja se kuuluu Eepos-kirjastojen kirjastokimppaan. Kirjasto tarjoaa myös maksutta tietokoneita internetkäyttöön, laajan lehtivalikoiman sekä musiikki- ja videoalan kustanteita.

Paikkakunnalla on myös uimahalli, Teuvan Kulttuuritalo Orrela, pyörämuseo, Pauli Nevalan syntymäpäivän kunniaksi pystytetty maailman suurin keihäs sekä lukuisia vapaa-ajanpalveluita aina elokuvateatterista kesäteattereihin.

Teuvan kotiseutumuseossa esitellään kesäsunnuntaisin paikallista kulttuuria.

Teuvan keitintehtaan museo on avoinna sopimuksesta.

Teuvan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa.

Harrastukset 

Nuorisoseuroja Teuvalla on lähes jokaisella kylällä omansa. Liikuntaseuroja Teuvalla on useita. Urheiluseura Teuvan Rivakka, jolla on kaksi olympiamitalia, perustettiin vuonna 1902. Nykyään seurassa on hiihto-, suunnistus-, yleisurheilu-, sulkapallo-, kuntourheilu-, pyöräily-, lentopallo-, salibandy- ja painijaostot. Seura ylläpitää Kaarihovi-nimistä tanssipaikkaa. Teuvan Pallo perustettiin vuonna 1978 aktiivisen kyläsarjatoiminnan innoittamana. Teuvan Jousiampujien luotsaama jousiammuntaharrastus alkoi Teuvalla vuonna 1997. Tanssiurheiluseura Tempon tanssijat ovat saaneet monenlaista menestystä kansainvälisiä tanssilattioita myöten. Teuvan Tuiskun veteraaniurheilijat ovat menestyneet hyvin maailmalla. Teuvalla toimii partiolippukunta Parran Haltiat. Tyttöjen ja poikien lippukunnat ovat yhdistyneet sekalippukunnaksi vuonna 1977.

Tapahtumat 
Teuvalla järjestetään vuosittain suosittu yleisötapahtuma Elolystit sekä lähes vuosittain saunojia ja saunomisen ystäviä kiehtova Siirrettävien saunojen kokoontumisajot. Ars Nova Botnica esittelee uutta pohjalaista kuvataidetta Teuvan kunnan kulttuuritalo Orrelassa joka vuosi heinäkuun ajan. Myös muutamana vuonna on järjestetty TeuvaFest niminen festivaalitapahtuma, jonka isäntänä toimii Teuvan musiikkiviikot ry.

Hallinto ja politiikka

Hallinto 
Teuvan kunnanjohtaja vuodesta 2005 on Veli Nummela.

Politiikka 
Kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa. Kaudella 2021–2025 keskustalla on 11 paikkaa, kokoomuksella kuusi paikkaa, perussuomalaisilla neljä paikkaa, vasemmistoliitolla kolme paikkaa, SDP:llä kaksi paikkaa ja kristillisdemokraateilla yksi paikka.

Vuoden 2021 kuntavaaleissa kokoomus ja kristillisdemokraatit tekivät vaaliliiton.

Tunnettuja Teuvalla syntyneitä tai asuneita henkilöitä 
 Jussi Annala, kirkkoherra ja kansanedustaja
 Lauri Ingman, pääministeri, professori ja arkkipiispa
 Oiva Ketonen, akateemikko
 Simo Korpela, rovasti ja virsirunoilija
 Jorma Mattinen, professori, Åbo Akademin rehtori
 Pauli Nevala, keihäänheiton olympiamitalisti
 Nicole-yhtye
 Juho Perälä, kansanedustaja (SSTP), maanviljelijä
 Antti Rajamäki, pikajuoksija
 Aulis Ranta-Muotio, kansanedustaja
 Jukka Rauhala, painin olympiamitalisti
 Aleksi Rinne, kansanedustaja
 Helge Saarikoski, kansanedustaja
 Severi Savonen, professori
 Mauri Seppä, agronomi ja kansanedustaja
 Otto Syreeni, Pariisin maailmannäyttelyn voittaja
 Mirjam Tuokkola, jousiampuja
 Lauri Tähkä, laulaja
 Toni Viljanmaa, toimittaja ja historiantutkija

Sukujuuret Teuvalla
 Bonita Pietila, amerikansuomalainen tuottaja

Fiktiivisiä teuvalaisia
 Teuvan Tiltu
 Tsiisus Nieminen, Krista Kososen hahmo Kingi-laulukilpailusta

Katso myös 
 Luettelo Teuvan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla

 Teuvan kunnan kotisivu
 Tilastokeskus – Teuvan avainluvut

Seulonnan keskeiset artikkelit