Uno Ullberg

Uno Werner Ullberg (15. helmikuuta 1879 Viipuri – 12. tammikuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Arkkitehtina Ullberg on tunnettu nimenomaan funktionalistina. Pääosa hänen töistään on jäänyt luovutetulle alueelle Viipurin Karjalaan. Muualle Suomeen hän teki pääasiassa sairaaloita toimiessaan Lääkintöhallituksen arkkitehtina.

Henkilöhistoria ja ammattiura 
Uno Ullbergin vanhemmat olivat maalarimestari Carl Johan Ullberg ja  Hulda Augusta Gallen. Hänen äidinkielensä oli ruotsi. Ullbergin ensimmäinen puoliso vuodesta 1909 oli näyttelijä Maria (Maiju) Ranta (1882–1917). Heillä oli kaksi tytärtä, huonekalusuunnittelija Thuja (Tuja) Maria Kirkkala (k. 1944) ja Kirsi Sorella Ullberg. Uno Ullbergin toinen puoliso oli vuodesta 1919 Johanna Elisabeth (Moen) Clementson-Granström (1874–1957).

Ullberg tuli ylioppilaaksi Viipurin ruotsalaisesta lyseosta 1898. Hän valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta 1903. Opiskeluaikanaan hän teki tutkimusmatkan Itä-Karjalaan yhdessä opiskelutoveriensa Jalmari Kekkosen ja Alarik Tawaststjernan kanssa. Suomen muinaismuistoyhdistys julkaisi matkasta myöhemmin teoksen Kansanomaisia rakennustapoja ja koristemuotoja Karjalasta kahden puolen rajaa. Valmistumisensa jälkeen Ullberg toimi piirtäjänä Gustaf Nyströmin ja Nyström-Petrelius-Penttilän arkkitehtitoimistoissa.

Vuonna 1906 Ullberg perusti Viipuriin toimiston C. A. Gyldénin kanssa, jonka tärkeimpiä töitä oli Hackmanin liiketalo Viipurissa. Oman toimiston Viipuriin Ullberg perusti 1909. Hän suunnitteli Viipuriin ja lähiympäristöön huomattavan määrän liike- ja toimistorakennuksia. Tunnetuimpia töitä tuolta ajalta ovat Viipurin taidemuseo ja Pyöreän tornin muutostyöt kahvilaksi. Vuosina 1932–1936 Ullberg toimi Viipurin kaupunginarkkitehtina Väinö Keinäsen jälkeen ja ennen Ragnar Ypyää.

Ullberg muutti Helsinkiin Lääkintöhallituksen arkkitehdiksi vuonna 1936. Tässä virassaan hän suunnitteli lukuisia sairaaloita ja parantoloita ympäri Suomea. Hän osallistui politiikkaan Ruotsalaisen kansanpuolueen riveissä. Ullberg kuoli Helsingissä 64-vuotiaana, ja hänet on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle; hautakiven suunnitteli Alvar Aalto.

Ullbergin elämäntyötä esiteltiin kesällä 2020 Suomen arkkitehtuurimuseon näyttelyssä.

Töitä Viipurissa ja Karjalassa 

 Papulan Paviljonki, Viipuri, 1909 (paloi 1918), Axel Gyldénin kanssa
 Kauppahuone Hackman & Co:n toimisto- ja asuintalo, Viipuri, 1909, Axel Gyldénin kanssa
 Oy Karjalan liike- ja asuintalot, Viipuri, 1911 ja 1914
 Tennishalli, Viipuri, 1911
 Kauppapankin pääkonttori, Viipuri, 1912, sisäänkäynnin veistokset Felix Nylund
 Suomen Yhdyspankin liiketalo, Katariinankatu 24, Viipuri, 1911, sisäänkäynnin veistokset Hilda Flodin
 Kauppaneuvos E. V. Sellgrenin huvila Villa Sellgren Venäjänsaarella, 1913
 Pohjoismaiden Yhdyspankin talo, Sortavala, 1913 
 Suomen Pankin talo, Sortavala, 1915
 Starckjohannin tavaratalon muutostyöt, Viipuri, 1915
 Havi Oy:n työväen asuintalot, Havi, Viipuri, ilmeisesti 1916
 Toiminimi Fr. Richardin liiketalo, Katariinankatu 14, Viipuri, 1918
 Tohtori Heikelin Sähköparantolalaitos, Viipuri, 1920
 Toiminimi W. Dippellin liike- ja asuintalo, Viipuri, 1921
 Viipurin puhelinyhtiön talo, 1922, Paavo Uotilan kanssa
 Pyöreän tornin muutostyöt, Viipuri, 1923 
 As. Oy Pamppalan kerrostalo, Viipuri, 1924
 Hackman & Co:n sokerivarasto, Karjaportinkatu, Viipuri, 1925
 As. Oy Varjo, Viipuri, 1927
 Asuintalo Suorakaide, Kannaksentie, Viipuri, 1927
 As. Oy Kellomaniemi, Sortavala, 1927
 Leo Hackmanin asuintalo, Viipuri, 1928
 Karjalan toimitalo, Viipuri, 1929
 Viipurin taidemuseo ja taidekoulu, Hovioikeudenkatu 1, 1930
 Sortavalan Säästöpankin talo, 1930
 Viipurin Panttilaitoksen talo, Luostarinkatu 2, 1931
 Viipurin diakonissalaitos, 1931
 Saksalais-ruotsalaisen seurakunnan talo, Luostarinkatu, Viipuri, 1932
 Viipurin maakunta-arkisto, Tervaniemi, 1933
 Viipurin keskusurheilukenttä, 1934
 Viipurin kaupungintalon muutostyöt, 1934
 Viipurin linja-autoaseman laajennus, 1936
 Viipurin naistensairaala, 1938
 Pitkärannan sellutehdas, ml. tehdasalueen kirkko, Pitkäranta
 Johanneksen sellutehdas, Johannes

Töitä muualla Suomessa 

 Aleksander Lampénin talo, Punkaharju, 1932
 Outokumpu Oy:n pääkonttori, Outokumpu, 1937
 Oulun lääninsairaala, Kontinkangas, 1938
 Kemin yleinen sairaala, Kemi, 1938
 Bensowin liiketalo, Eteläesplanadi 22, Helsinki, 1940
 Helsingin sairaanhoitajatarkoulu, 1940
 Helsingin Lastenklinikka, 1946 (yhdessä Erkki Linnasalmen kanssa)
Pohjoismaiden yhdyspankki, Imatra, 1932.

Lähteet

Kirjallisuus
 
 Suomen Rakennustaiteen museo. 
 Yhteinen rakennusperintöhanke.

Viitteet

Aiheesta muualla 

 

Suomalaiset arkkitehdit
Suomalaiset virkamiehet
Vuonna 1879 syntyneet
Vuonna 1944 kuolleet