Erkki Kivijärvi

Kaarle Erkki Kivijärvi (24. syyskuuta 1882 Oulu – 20. tammikuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja lehtimies. Päätyönsä hän teki Helsingin Sanomien toimittajana ja toimitussihteerinä.

Elämä ja ura

Lapsuus ja nuoruus 

Erkki Kivijärven vanhemmat, oululainen tervakauppias Karl Kivijärvi ja Majken (o.s. Nybergh) edustivat suomenmielistä porvarissäätyä, ja Kivijärvikin aloitti koulunkäyntinsä suomenkielisessä Rosendahlin-Westerlundin valmistavassa koulussa. Oulun suomalaiseen klassilliseen lyseoon hän siirtyi 1893, vajaa vuosi isän varhaisen kuoleman jälkeen. Valmistuttuaan ylioppilaaksi Kivijärvi kirjoittautui Helsingin yliopistoon opiskelemaan kieliä, kansantaloutta ja filosofiaa. Vuonna 1904 hän valmistui filosofian kandidaatiksi ja paria vuotta myöhemmin maisteriksi.

Erkki Kivijärven ensimmäinen puoliso 1905–1925 oli Gertrud Alice Frisell. Kauppaneuvos Kai Kivijärvi oli heidän poikansa. Erkki Kivijärven  toinen puoliso vuodesta 1926 oli laulaja Laura Havu.

Monipuolinen kulttuuripersoona 

Erkki Kivijärvi kirjoitti Suomen luetuimpiin lehtiin ja toimi lukuisten albumien ja kulttuurilehtien avustajana. Näkyvimmän osan urastaan hän teki arvostettuna teatterikriitikkona, jolla oli perusteellinen tuntuma teatterimaailmaan. Kritiikkien ohella hän kirjoitti muun muassa Näyttämöoppaan seuranäyttämölle (1913) ja henkilökuvan Adolf Lindforsista (1923) sekä kahdeksan kokoillan näytelmää. Käytännön kokemusta teatterimaailmasta Kivijärvi sai vuosina 1908-1912  toimiessaan Viipurin maaseututeatterin johtajana.

Kivijärvi tunnettiin myös pakinoitsijana. Helsingin Sanomien maanantaikirjeissä hän esitteli kepeän henkevään tyyliinsä milloin kirjallisuuden klassikoita, milloin Ruotsin elinkeinoelämää. Suomen Kuvalehteen hän kirjoitti taas nimimerkillä Bagheera ja neuvoi "Saako? Sopiiko?" -palstallaan tapakulttuurin taitoja: minkälainen kravatti piti missäkin puvussa olla ja mitä viinejä milloinkin tuli juoda.

Tervaporvarin poika 

Miltei kaikissa Kivijärven romaaneissa on omaelämäkerrallisia piirteitä kotikaupungista Oulusta. Romaani Tervaporvari (1933) ajoittuu Oulun tervakaupan mahtivuosiin 1800-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Se kuvaa haaparantalaisen puusepän pojan Karlin urakehitystä konttoristista itsenäiseksi tervaporvariksi, jolla on oma kauppatalo Torikadulla. Karlin yritteliäisyys ja eteenpäin pyrkivä asenne kytkeytyvät osaksi 1930-luvun suomalaisen kaunokirjallisuuden aihemaailmaa, joka tähdensi perinteen ja jatkuvuuden sekä työn ja sitkeyden merkitystä.

Toinen Kivijärven romaanien keskeinen miljöö on vuosisadan alun Helsinki. Pääkaupunkiin sijoitettu Painomuste ja punaviini (1930) kuvailee 1920-luvun politiikan ja seurapiirien tapahtumia miljöönään sanomalehden toimitus. Lehden esikuvana on mitä ilmeisimmin Helsingin Sanomat, jossa kirjailija itse oli toimitussihteerinä.

Tuotanto

Romaanit 
 Rakkaus kutsuu: nuoren naisen romaani. Otava 1928 (Nimimerkillä Bagheera)
 Painomuste ja punaviini: lukuelokuva. Otava 1930
 Tervaporvari: romaani vanhasta Oulusta. Otava 1933
 Tervaporvarin pojat ja tyttäret. Otava 1934
 Tiimalasissa valuu hiekka: romaani vuosisadan alun Helsingistä. Otava 1935
 Kauppaneuvos: elämäkertaromaani. Otava 1937
 Steyerin perhe: erään suvun romaani. Otava 1938

Novellit 
 Väsynyt ja muita kertomuksia. Karisto 1912
 Punainen lamppu: pieniä kertomuksia. Ahjo 1919

Runot 
 Matkamies. WSOY 1915
 Virran varrelta. WSOY 1917

Lastenkirjallisuus 
 Ilokirja: kullan kuvia murusille. Helsingin uusi kirjapaino 1916
 Kahden pojan lentoretki mustien maanosaan ja muualle. Otava 1924

Näytelmät 
 Hänen poikansa. Otava 1923
 Eeva. Otava 1925
 Itkevä ilveilijä. Otava 1925
 Villikissa. Otava 1928
 Talkootanssit: laulunäytelmä. Suomen Näytelmäkirjailijoiden Liitto 1930
 Tie kunniaan: kolminäytöksinen komedia. Suomen Näytelmäkirjailijoiden Liitto 1931
 Hänen tyttärensä. Otava 1938
 Ensimmäinen konsuli. Suomen Näytelmäkirjailijoiden Liitto 1941

Elokuvakäsikirjoitukset 
 Myrskyluodon kalastaja 1924
 Suvinen satu 1925
 Murtovarkaus 1926

Muita teoksia 
Omalla nimellä:
 Muutamia nykyaikaisen teatteritaiteen pyrkimyksiä. Tekijä, Viipuri 1911
 Näyttämöopas : muutamia neuvoja ja ohjeita seuranäyttelijöille. Seuranäytelmiä n:o 164. Karisto 1913
 Keskikoulun lukukirja. 1 osa ; tekijät Erkki Kivijärvi, Oskari Mantere, Viljo Tarkiainen. WSOY 1916 8. korjattu painos 1931, 21. painos 1956
 Keskikoulun lukukirja. 2 osa ; tekijät Erkki Kivijärvi, Oskari Mantere, Viljo Tarkiainen. WSOY 1917, 6. korjattu painos 1932, 15. painos 1956
 Näyttämöltä ja katsomosta. Ahjo, Helsinki 1918
 Adolf Lindfors : näyttelijäkuva. Otava 1923
 Näyttämötaiteen vaiheet Suomessa teoksessa Karl Mantzius : Näyttämötaiteen historia. 2 ; suom. Pekka Häkli. Suomen työväen näyttämöiden liitto, Tampere 1924
 Hyvä Helsinkimme ; kirj. Ture Janson, Erkki Kivijärvi. Holger Schildtin kustannusosakeyhtiö, Helsinki 1926
 Ruotsin kielen oppikirja : varttuneemman iän vasta-alkajia sekä itseopiskelijoita varten. Otava 1927, 4. painos 1944
 Riihimäen lasitehdas 1910-1930 ; aineiston kerännyt Eino Inkeroinen. Riihimäen lasitehdas, Riihimäki  1930
 Seuraelämän säännöt : aakkosellinen käsikirja. Otava 1930, 3. lisätty ja uudistettu painos 1938
 Johdatus puhetekniikkaan. Otava 1932
 Kämp 1887-1937. Hotel Kämp, Helsinki 1937
Nimimerkillä Bagheera:
 Seurustelun taito : käyttäytymisen lait ja seuraelämän säännöt. Otava 1925
 Luomakunnan herra : miehisen pukeutumisen laki- ja ohjekirja. Otava 1927
 Viinikirja : ohjeita ja viitteitä viinien käyttämisessä. Otava 1932

Toimitustöitä 
 Suomen vapaussota 1918 : Ensimmäinen osa, Tapahtumat Helsingissä ; Toinen osa, Kansannousu Pohjanmaalla ; toimittanut Erkki Kivijärvi. Ahjo, Helsinki 1918
 Suomen vapaussota 1918 : Kolmas osa, Karjalan ja Savon rintamilta ; toimittanut Erkki Kivijärvi. Ahjo, Helsinki 1919
 Suomen vapaussota 1918 : Neljäs osa, Punainen Suomi ; toimittanut Erkki Kivijärvi. Ahjo, Helsinki 1919

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Vapaasti ladattavia Erkki Kivijärven e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
 Kirjasampo.fi: Erkki Kivijärvi
 Luettelo Erkki Kivijärven kirjoittamista lehtiartikkeleista

Suomalaiset kirjailijat
Suomalaiset toimittajat
Suomalaiset runoilijat
Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Suomalaiset elokuvakäsikirjoittajat
Pakinoitsijat
Vuonna 1882 syntyneet
Vuonna 1942 kuolleet