Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö

Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö sr (lyh. YTHS) on säätiö, joka tarjoaa terveydenhuoltopalveluja suomalaisten korkeakoulujen opiskelijoille. Säätiön ruotsinkielinen nimi on Studenternas hälsovårdsstiftelse (lyh. SHVS) ja englanninkielinen nimi Finnish Student Health Service (lyh. FSHS).

Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) perusti YTHS:n vuonna 1954.

YTHS on SOSTEn jäsenjärjestö.

Käyttöoikeus 
YTHS on käytettävissä kaikille korkeakouluopiskelijoille, niin yliopistoissa kuin ammattikorkeakouluissa. Palvelut on saatavilla läpi vuoden arkipäivisin. Opiskelijan ensisijainen toimipiste on hänen opiskelupaikkansa toimipiste. Korkeakouluopiskelijoiden tulee maksaa vuosittainen terveydenhoitomaksu Kelalle palveluista, vaikkei käyttäisi palveluita. 

Avoimen yliopiston opiskelijat eivät ole oikeutettuja käyttämään YHTS:n palveluita.  Ahvenanmaan korkeakoulun opiskelijoilla ei niin ikään ole käyttöoikeutta.

Tammikuusta 2021 lähtien saapuvat vaihto-opiskelijat eivät enää kuulu YTHS:n palveluiden piiriin. Myöskään ulkomaille vaihto-opintoihin lähtevät eivät kuulu vaihdon aikana YTHS:n palveluiden piiriin.

Kansainväliset, tutkintoa suorittavat, opiskelijat ovat oikeutettuja käyttämään palveluita. Kansainvälisillä opiskelijoilla pitää lain mukaan olla lisäksi sairasvakuutus.

Palvelut 
YTHS palveluista ei peritä käyttömaksuja. Käyttämättä jääneistä, perumattomista käynnistä peritään sakkomaksu.

Yleisterveys 
Opiskeluterveydenhuoltoon  kuuluvat perusterveydenhoidon palvelut. YTHS:llä on myös videovälitteinen lääkärin etävastaanottomahdollisuus.  Etävastaanottoja käytetään perusterveyden- ja mielenterveyden lisäksi myös ravitsemusneuvonnassa ja fysioterapeutin jatkokäynneissä.

Tarvittaessa opiskelija ohjataan erikoissairaanhoitoon, sillä erikoissairaanhoito ei kuulu palveluiden piiriin. YTHS tarjoaa kuitenkin gynekologin palveluita. Ihotautilääkärien palveluita on tarjolla lääkärin tekemänä konsultaationa. YTHS:llä voidaan tehdä pieniä leikkauksia, kuten luomenpoistoja, mutta ei nukutusta vaativia leikkauksia.

Vuoden 2021 alusta laboratoriopalvelut ovat pääasiassa ostopalveluita Synlabilta. Joitain pieniä pikatestejä voidaan tehdä toimipisteissä.

YTHS vastuulla on sosiaali- ja terveydenhuoltoalan opiskelijoiden sekä riskiryhmiin kuuluvien kausi-influenssarokotukset.

Mielenterveys 
YTHS:n toimenkuvaan kuuluu terveyskeskustasoiset mielenterveyspalvelut. Päihdekuntoutusta, riippuvuushoitoa ja mielenterveyskuntoutusta ei ole tarjolla.

YTHS tekee psykologisia tutkimuksia, tarjoaa varhaisvaiheen hoitoja ja ohjaa jatkohoitoon. Lisäksi psykiatrin konsultaatio on mahdollista. Myös reseptien uusinta ja laatiminen kuuluu palveluihin. YTHS tarjoaa lyhytterapiaa ja hoidollisia ryhmiä. Neuropsykiatriset diagnoosit ovat osittain mahdollisia; esimerkiksi ADHD diagnooseja voidaan tehdä joissain tapauksissa.

Suun terveys 
Suun terveydenhoito kuuluu osaksi palveluita. Niillä paikkakunnilla, missä YTHS ei tarjoa palveluita, ohjataan opiskelija lähimpään palvelupisteeseen missä hoitoja on. Myös suun terveyspalveluissa voidaan hyödyntää etävastaanottoa. Suuhygienistillä on etävastaanottomahdollisuus Helsingissä ja Tampereella. Viisaudenhampaiden poisto kuuluu osaksi tarjontaa.

Toimipisteet 

Tammikuusta 2021 alkaen YTHS:n palveluita on saatavilla 45 paikkakunnalla. Säätiön omia palvelupisteitä on 22 paikkakunnalla. YTHS:n omien palvelupisteiden piirissä on 95 prosenttia kaikista korkeakouluopiskelijoista. Kaikilla YTHS:n palvelujen piiriin kuuluvilla on käytössä sama palveluvalikoima opiskelupaikkakunnasta riippumatta.

Omat palvelupisteet 
Espoo*
Helsinki
Malmi*
Töölö
Hämeenlinna
Joensuu
Jyväskylä
Kajaani*
Kemi-Tornio*
Kokkola*
Kotka*
Kouvola*
Kuopio
Lahti
Lappeenranta
Mikkeli
Oulu
Pori
Rauma*
Rovaniemi
Seinäjoki
Tampere
Kalevantie*
Hervanta**
Turku
Vaasa

Yhteistyökumppanien palvelupisteet 
Alavus
Forssa
Heinola
Huittinen
Hyvinkää
Iisalmi
Kankaanpää
Kuusamo
Lammi
Lohja
Nurmijärvi
Oulainen
Pieksämäki
Pietarsaari
Porvoo
Raahe
Riihimäki
Salo
Savonlinna
Tammisaari, Raasepori
Varkaus
Ylivieska
Äänekoski

* = ei suunterveyden palveluita
** = vain suunterveyden palvelut

Historia

Ylioppilaiden terveydenhoidon aloittaminen 
1930-luvulla Suomen terveydenhuollon taso oli muuhun Eurooppaan verrattuna jälkeenjäänyttä. Suomen Tuberkuloosin Vastustamisyhdistyksen sihteeri Severi Savonen sekä Helsingin tuberkuloosipiirin lääkäri Göta Tingvald (myöhemmin Tingvald-Hannikainen) tekivät aloitteen ylioppilaiden keuhkotarkastuksien aloittamisesta. Helsingin yliopiston osakunnat kannattivat aloitetta yksimielisesti, joten tarkastukset aloitettiin 29. tammikuuta 1932 Hämäläisten talolla.

Vuonna 1938 Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) asetti terveydenhuoltokomitean laatimaan ehdotusta opiskelijoiden terveyden- ja sairaanhoidon järjestämiseksi. Vuonna 1941 valmistuneessa mietinnössä ehdotettiin, että Helsingin korkeakoulut ja ylioppilaskunnat perustaisivat terveydenhuoltotoimiston. Suunnitelman toteutus kuitenkin keskeytyi jatkosodan vuoksi. Sodan jälkeen maaliskuussa 1946 SYL perusti ensimmäisen Ylioppilaiden terveydenhuoltotoimiston Helsingissä Kivelän sairaalaan. Tammikuussa 1948 toiminta alkoi Domus Academicalla ja Turun lääninsairaalan poliklinikalla.

Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön perustaminen 
Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö syntyi vuonna 1954, kun Suomen ylioppilaskuntien liiton Terveydenhoitosäätiö laajensi Helsingissä toimineen Ylioppilaiden terveydenhuoltotoimiston toiminnan valtakunnalliseksi. YTHS:n säädekirja allekirjoitettiin 13. helmikuuta 1954. Helmikuussa 1955 YTHS käynnisti hammashoidon Helsingissä Domus Academicalla, jossa potilaita kävi nelisenkymmentä päivässä. Toimintaa laajennettiin vuonna 1956 Turkuun ja Jyväskylään, ja vuotta myöhemmin Ouluun. Tämän jälkeen hammashoitopalvelut aloitettiin kullakin paikkakunnalla aina, kun uusi yliopisto tai korkeakoulu oli aloittanut toimintansa. Vuonna 1969 käynnistyi YTHS:n mielenterveyslinja. Ylioppilaiden terveystalo valmistui vuonna 1971 osoitteeseen Töölönkatu 37 A. Rakennukseen sijoitettiin säätiön keskustoimisto sekä Helsingin terveydenhoitosäätiö.

Vuonna 1966 Kansaneläkelaitos alkoi rahoittaa YTHS:n toimintaa sairausvakuutusvaroista. Vuodesta 1988 alkaen korkeakoulukaupungit ovat osallistuneet YTHS:n toiminnan rahoittamiseen ja terveydenhoitoasemien johtokuntiin.

Ammattikorkeakouluopiskelijat YTHS:n palveluiden piiriin 
Jo vuonna 2009 sosiaali- ja terveysministeriön asettama työryhmä ehdotti ammattikorkeakoulujen opiskelijoiden siirtämistä YTHS:n piiriin.  Joulukuussa 2016 hallitus teki päätöksen, että kaikki korkeakouluopiskelijat pääsevät samojen sosiaali- ja terveyspalvelujen piiriin. Aiemmin YTHS:n palveluita olivat voineet käyttää vain yliopisto-opiskelijat, ja ammattikorkeakouluopiskelijat olivat kuntien järjestämän opiskeluterveydenhuollon piirissä. Sekä muutosta pitkään vaatinut Suomen opiskelijakuntien liitto (SAMOK) että Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) olivat tyytyväisiä päätökseen.

Maaliskuussa 2019 eduskunta hyväksyi esityksen korkeakouluopiskelijoiden opiskeluterveydenhuoltoa koskevaksi laiksi. Uusi järjestelmä kaksinkertaisti säätiön asiakasmäärän. Tammikuusta 2021 lähtien kaikki ylempää ja alempaa korkeakoulututkintoa suorittavat opiskelijat, yhteensä 270 000 ihmistä, ovat säätiön palveluiden piirissä. Uudistuksen tavoitteena oli yhdenvertaisten terveyspalvelujen takaaminen kaikille korkeakouluopiskelijoille opiskelupaikasta riippumatta.

Hallinto 

YTHS:n toimielimiä ovat valtuuskunta, hallitus ja palvelualueiden johtokunnat. Päätösvalta ja vastuu toiminnasta on hallituksella ja operatiivisesta johtamisesta vastaa toimitusjohtaja johtoryhmän avustuksella. Säätiöllä ei ole jäseniä, omistajia, osakkaita tai yhtiömiehiä. Säätiön toimitusjohtajana on toiminut 1. lokakuuta 2014 alkaen yhteiskuntatieteiden maisteri Katariina Poskiparta.

Valtuuskunta 
Säätiön valtuuskuntaan kuuluu 24–30 jäsentä, jotka valitaan kahdeksi kalenterivuodeksi kerrallaan. Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) ja Suomen opiskelijakuntien liitto (SAMOK) nimeävät kumpikin yhdeksän edustajaa. Opetus- ja kulttuuriministeriö, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Suomen Kuntaliitto, Suomen yliopistojen rehtorineuvosto UNIFI, Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arene ja YTHS:n henkilöstö nimeävät kukin yhden edustajan. Valtuuskunnan puheenjohtaja kaudella 2021–2022 on kansanedustaja Hilkka Kemppi.

Hallitus 
YTHS:n hallitukseen kuuluu 6–12 jäsentä, jotka valitaan kahdeksi kalenterivuodeksi kerrallaan. Hallituspaikat on jyvitetty siten, että Suomen ylioppilaskuntien liitto ja Suomen opiskelijakuntien liitto valitsevat kumpikin hallitukseen kaksi jäsentä ja YTHS:n henkilöstö yhden jäsenen. Näiden lisäksi valtuuskunta voi nimittää enintään viisi jäsentä. Säätiön hallitus valitsee toimitusjohtajan ja johtavat toimihenkilöt. Hallituksen puheenjohtaja kaudella 2021–2022 on Tuomo Yli-Huttula.

Palvelualueet 
Vuoden 2021 alussa YTHS jakoi palvelunsa viiteen palvelualueeseen, jotka pohjautuvat sairaanhoidon erityisvastuualueisiin. Kullakin palvelualueella toimii hallituksen nimeämä johtokunta, johon kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja sekä 6–8 muuta jäsentä. Johtokunta muun muassa päättää alueeseen kuuluvien palvelupisteiden määrän sekä tekee yhteistyötä alueen toimipiiriin kuuluvien korkeakoulujen, ylioppilaskuntien, opiskelijakuntien, alueen julkisen terveydenhuollon ja muiden opiskelijan terveydenhuoltoon liittyvien tahojen kanssa.

Henkilöstö 
Vuoden 2019 lopussa säätiön palveluksessa oli 558 työntekijää. Heistä lääkäreitä ja hammaslääkäreitä oli 157, terveyden- ja sairaanhoitajia 120, hammashoitajia ja suuhygienistejä 97, psykologeja 57, muuta hoito- tai avustavaa henkilöstöä 93 ja hallinnossa työskenteleviä 34.

Henkilöstön keski-ikä oli 48,2 vuotta ja 46 prosenttia heistä oli työskennellyt YTHS:llä yli kymmenen vuotta. Naisten osuus henkilöstöstä oli 89 prosenttia.

Rahoitus 

Valtion osuus korkeakouluopiskelijoiden terveydenhuollon rahoituksesta on 77 %. Loppuosa rahoituksesta tulee opiskelijoiden maksamista terveydenhoitomaksuista. Vuonna 2021 terveydenhoitomaksun suuruus on 71,60 euroa. Kaikki YTHS:n palvelujen piiriin kuuluvat opiskelijat maksavat terveydenhoitomaksun Kelalle riippumatta siitä, käyttääkö opiskelija YTHS:n palveluja vai ei. Kela ei lähetä terveydenhoitomaksusta laskua, vaan maksu on tehtävä oma-aloitteisesti. Mikäli opiskelija ei maksa maksua eräpäivään mennessä, Kela lähettää ensin maksumuistutuksen. Jos maksua ei makseta muistutuksen jälkeenkään, Kela voi kuitata maksun viivästyskuluineen opintorahasta ilman opiskelijan suostumusta. Jos terveydenhoitomaksua ei pystytä kuittaamaan opintorahasta, maksu siirtyy ulosottoperintään. Opiskelijaa veloitetaan terveydenhoitomaksun lisäksi vain perumatta jääneistä ajoista, eli erillisiä käyntimaksuja ei enää ole.

Vuoden 2020 loppuun asti YTHS:n rahoitus perustui ylioppilaskunnan jäsenmaksun yhteydessä kerättyyn terveydenhoitomaksuun, Kelan sairausvakuutuslain mukaiseen korvaukseen sekä yliopistokaupunkien toiminta-avustukseen. Lisäksi käyntimaksuja perittiin hammaslääkärin ja erikoishammaslääkärin käynneistä, peruuttamatta jätetyistä varauksista sekä erikoislääkärikäynneistä lukuun ottamatta psykiatrikäyntejä. Vuonna 2018 käyntimaksut olivat suuruudeltaan 18–32 euroa.

Vuonna 2019 säätiön kulut olivat 37,6 miljoonaa euroa. Suurimmat kuluerät olivat henkilöstökulut ja vuokrat. Toiminnan opiskelijakohtainen kustannus oli 296,79 euroa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 YTHS:n verkkosivut
 Laki korkeakouluopiskelijoiden opiskeluterveydenhuollosta (695/2019)

Suomalaiset säätiöt
Terveydenhoito Suomessa
Korkeakoulutus