joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Kirjallisuusvuosi 1847

Kirjallisuusvuosi 1847 käsittelee vuoden 1847 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

Tapahtumia 
 United Shakespeare Company osti William Shakespearen talon Stratford-upon-Avonissa Englannissa
 Kirjailija Dmitri Grigorovitš kuvaili teoksessaan Anton Goremyka ensi kerran venäläisessä kirjallisuudessa realistisesti rahvaan alimman kerroksen jokapäiväistä elämää. Teos vaikutti maan maaorjuuden lakkauttamiseen (1861).

Julkaisuja 
 Honoré de Balzac – Splendeur et misères des courtisanes (suom. Kurtisaanien loisto ja kurjuus, 1991)
 Honoré de Balzac – Le cousin Pons (suom. Pons serkku, 1955)
 Anne Brontë – Agnes kotiopettajatar
 Emily Brontë – Humiseva harju
 Charlotte Brontë – Jane Eyre (suom. Kotiopettajattaren romaani)
 Alexandre Dumas – Muskettisoturien viimeiset urotyöt
 János Garay – Az Árpádok (unkarilainen runoelma)
 Sheridan Le Fanu – The Fortunes of Colonel Torlogh O'Brien
 William Makepeace Thackeray – Vanity fair: A novel without a hero (alkuosa, suom. Turhuuden turuilla: Romaani vailla sankaria, 1955)

Palkintoja

Lähteet 

1847
Spesia

Ammattiopisto Spesia on eri puolilla Suomea toimiva ammatillinen erityisoppilaitos. Spesia kouluttaa nuoria ja aikuisia, jotka tarvitsevat yksilöllistä tukea opintoihinsa. 

Spesian päätoimipaikat ovat Jyväskylä, Järvenpää, Pieksämäki ja Turku. Spesia järjestää koulutusta myös useilla muilla paikkakunnilla. Noin 1 500 opiskelijan Spesia on Suomen toiseksi suurin ammatillinen erityisoppilaitos Ammattiopisto Luovin jälkeen.

Toiminta

Valmentavaa ja tutkintotavoitteista koulutusta 
Spesia tarjoaa sekä valmentavaa että tutkintoon johtavaa ammatillista koulutusta opiskelijoille, jotka tarvitsevat oppimiseensa ja opinnoista suoriutumiseen yksilöllistä tukea. Tuen tarve voi liittyä esimerkiksi oppimisvaikeuksiin, fyysisiin rajoitteisiin, sairauteen tai sosiaalisiin haasteisiin. Opiskelu on käytännönläheistä ja tapahtuu pienissä ryhmissä.  

Koulutustarjontaan kuuluu:   

 TUVA, tutkintokoulutukseen valmentava koulutus
 TELMA, työhön ja itsenäiseen elämään valmentava koulutus
 tutkintotavoitteinen koulutus, ammatilliset perustutkinnot
Spesiaan voi hakea joko yhteishaussa helmi-maaliskuussa tai jatkuvan haun kautta ympäri vuoden.

Erityisen tuen asiantuntijapalveluita 
Ammattiopisto Spesia toimii myös ammatillisen erityisopetuksen palvelu- ja kehittämiskeskuksena. Spesia Asiantuntijapalvelut järjestää koulutuksia ja konsultaatiota opetus- ja ohjausalan ammattilaisille, työnantajille sekä muille erityistä tukea tarvitsevien parissa työskenteleville.

Historia 
Ammattiopisto Spesia syntyi vuonna 2018, kun Bovallius-ammattiopisto ja Validia Ammattiopisto yhdistyivät. Oppilaitoksen ylläpitäjäksi perustettiin vuoden 2017 alussa Ammattiopisto Spesia Oy, jonka omistajia ovat Invalidiliitto (57 %) ja S. ja A. Bovalliuksen säätiö sr‎ (43 %).  

S. ja A. Bovalliuksen säätiö on järjestänyt ammatillista koulutusta vuodesta 1905 alkaen ja Invalidiliitto vuodesta 1942. Ammattiopisto Spesian juuret ulottuvat myös Kuhankosken erityisammattikouluun (Laukaa) ja AURA-instituuttiin (Turku), jotka yhdistyivät Bovallius-ammattiopistoon vuonna 2009.

Katso myös 
 Ammatillinen erityisopetus
 AMEO ammatilliset erityisoppilaitokset Suomessa

Lähteet

Suomen ammattioppilaitokset
Jyväskylän oppilaitokset
Järvenpään oppilaitokset
Turun oppilaitokset
Pieksämäen oppilaitokset
Ammatillinen erityisopetus
Pruukinranta

Pruukinranta on asuinalue Seinäjoella Huhtalan kaupunginosan eteläosassa, Kyrkösjärven rannalla. 2010-luvulla rakennettu Pruukinranta on vuoden 2016 asuntomessualue. Alueen rakennuskanta koostuu lähinnä pientaloista. Joulukuussa 2016 Pruukinrannan asukasluku oli 218.

Lähteet 

Huhtala
Asuntomessut
Puutornimuuntamot

Puutornimuuntamot – tarinoita sähkönsiirrosta on Maarit Verrosen kirja, joka esittelee suomalaisia puisia tornimuuntamoita. Kirjan on julkaissut Aviador vuonna 2017. 

Alkusanoissa Verronen muistelee Keihäslintu-kokoelmaan kirjoittamansa tarinan miestä, joka mittasi Irlannin kiviaitojen pituudet, ja vertaa omaa harrastustaan siihen: hän haluaa kertoa jäljellä olevien suomalaisten puutornimuuntamoiden tarinan. Puutornimuuntamot ovat harvinaisuus maailmassa, ja niiden merkityksen ymmärtäneet tahot ovat ponnistelleet niiden säilyttämiseksi. Verronen vertaa niitä sähkörakennelmien alalla saimaannorppiin ja katsoo, että siksi niiden tarinat ovat muistamisen arvoisia.

Verronen esittelee kirjassa 90 varsinaista puutornimuuntamoa ja muutamia muita, joita ei voi luokitella samoin mutta joista hän haluaa kertoa. Välissä on lyhyitä aiheeseen liittyviä artikkeleita, joiden perusteella Ville Hänninen päättelee Aamulehden arviossaan, että Verrosella olisi ollut aiheesta enemmänkin kerrottavaa.

Arviot
Ilpo Salonen kirjoittaa Tekniikan Maailmassa kirja-arviossaan, että teksti on sujuvaa ja innostunutta, mutta pahoittelee kuvien mustavalkoisuutta. Hän nostaa hattua työlle, joka taltioi jälkipolville suomalaisen sähköalan yhtä osa-aluetta, sillä hän ennustaa näiden monumenttien katoavan vuosikymmenten ja -satojen kuluessa.

Juhani Styrman toteaa arviossaan Helsingin Uutisissa, että vaikka muuntamoiden arvo on jo nähty, Verrosen kirja lisää arvostusta entisestään.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Puutornimuuntamot kustantaja Aviadorin sivulla
 Petri Sallinen: Sähkörakennelmien saimaannorpat, Energiauutiset 13.12.2017

Suomalaiset tietokirjat
Vuoden 2017 kirjat
Sähkönsiirto
Kirjat arkkitehtuurista
Sähkön ja elektroniikan historia
Kertunlaakso

Kertunlaakso on kaupunginosa Seinäjoen itäpuolella ja osa Hyllykallion suuraluetta. Alueen rakennuskanta koostuu lähinnä omakotitaloista. Vuoden 2016 joulukuussa Kertunlaakson asukasluku oli 1 776. Alueella sijaitsee vuonna 2010 valmistunut päiväkoti. Päiväkodin viereen valmistuu alakoulu vuonna 2021.

Lähteet 

Seinäjoen kaupunginosat
Hyllykallio
Roves

Roves on kaupunginosa Seinäjoella ja osa Hyllykallion suuraluetta. Alue on pääsääntöisesti teollisuusaluetta. Vuoden 2016 joulukuussa Roveksen asukasluku oli 12.

Lähteet 

Seinäjoen kaupunginosat
Suomen teollisuusalueet
Hyllykallio
Iso Tervajärvi (Orivesi)

Iso Tervajärvi  on Pirkanmaalla Oriveden keskistaajamasta ja Aihtianjärvestä länteen sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Valkeajärven vieressä Aihtianjärven ja Pukalan välisellä linjalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Pohjoisrannassa on vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie valtatieltä 9.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,4 metriä mpy. Järveltä on johdettu laskuoja Aihtianjärveen, joka laskee itse Taipaleenjokeen. Pohjoispuolella sijaitseva Pikku Tervajärvi laskee Valkeajärveen.

Lähteet 

Taipaleenjoen alaosan alue
Oriveden järvet
Botin luomat artikkelit
Pikku-Niska

Pikku-Niska , tai joskus myös Pikku-Niskajärvi , on Pirkanmaalla Orivedellä Enonsivulta itään sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee mäkien välissä murroslaaksomaisessa painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja eikä siihen ole johdettu ojia. Järvi vaikuttaa olevan kartan mukaan umpijärvi. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järvelle on näkymä Pikku-Niskan kalliolta koilliseen. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 156,6 metriä mpy. On todennäköistä, että järven vedet johtuvat maaston muotojen mukaan Ralakekorven kautta Pikku-Vasuun.

Lähteet 

Taipaleenjoen alaosan alue
Oriveden järvet
Botin luomat artikkelit
Meiningit

Meiningit  on Pirkanmaalla Oriveden Untavalla sijaitsevaa kaksi suolampea. Tietolaatikossa on suuremman lammen tiedot.

Maantietoa 
Pienellä suolla painaumassa, joka sijaitsee Sääksjärven Juurakonlahden ja Syväjärven välissä, on kaksi pientä suolampea. Suurimman lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Pienemmän lammen pituus on 130 metriä. Lammilla ei ole kartan mukaan saaria ja ne ovat autiot. Suuremman lammen rantaviivan pituus on 700 metriä ja molempien lampien rannat ovat suo- ja metsämaata.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 151,1 metriä mpy. Lammet on yhdistetty toisiinsa usealla suo-ojalla, joten niiden vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Pienemmältä lammelta on johdettu laskuoja pohjoiseen, joka laskee 400 metrin päässä Sääksjärven etelärantaan.

Lähteet 

Taipaleenjoen alaosan alue
Oriveden järvet
Botin luomat artikkelit
Riihilammi (Orivesi)

Riihilammi  on Pirkanmaalla Orivedellä Jylhänperän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Ukonjärven itäpuolella mäkien välisessä pitkässä painanteessa. Lammen puolella on mäkien rinteissä pieniä jyrkänteitä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se rannat ovat puoliksi metsämaata ja soistunutt metsämaata. Se pohjoispuolella kulkee metsäautotie ohitse ylittäen sen laskuojan.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Enojärven valuma-alueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 165,1 metriä mpy. Siihen on johdettu eteläiseltä suolta kuivatusoja. Sen laskuoja lähtee lammen pohjoispäästä ja se laskee alle 300 metrin päässä Ukonjärven pohjoisosan lahteen.

Historiaa 
Vuoden 1958 peruskartassa lampi oli umpijärvi, sillä sen soita ei oltu vielä ojitettu. Seuraavassa, vuoden 1979 kartassa, sille oli kaivettu nykyiset ojat ja metsäautotie oli jo rakennettu.

Lähteet 

Enojärven valuma-alue
Oriveden järvet
Botin luomat artikkelit
Alimmainen Savijärvi

Alimmainen Savijärvi  on Pirkanmaalla Juupajoen ja Oriveden rajalla Juupajoen Mellissä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 7,3 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järven lounaispuolella sijaitsee Savivuori, jonka jyrkän rinteen alla järvi sijaitsee. Mäen lakialue on 55 metrin korkeudella ja rinteen alaosassa sijaitsee järvelle näkyvä jyrkänne. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvellä on kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Melliltä. Järven halki kulkee Juupajoen ja Oriveden kuntaraja.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,8 metriä mpy. Järveen tulee metsäoja ja Ylimmäiseltä Savijärveltä sen laskuoja. Järven oma laskuoja lähee kohti luodetta ja se yhtyy Kooninkulmalla Kotinojana Kooninjokeen.

Historiaa 
Vuoden 1957 peruskartassa oli järven rannoilla peltoja ja kolme maatilaa. Puolet pelloista oli metsitetty vuoteen 1977 mennessä ja vain neljännes oli jäljellä vuonna 1986. Nykyään ei järven lähellä ole peltomaata.

Lähteet 

Kooninjoen valuma-alue
Juupajoen järvet
Oriveden järvet
Botin luomat artikkelit
Saarijärvi (Orivesi, Siikaneva, läntinen)

Saarijärvi  on Pirkanmaalla Oriveden Yröskulman pohjoispuolella  sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 12,1 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan kaakkoispuolella kohoavalla mäkisellä järvialueella ja se on valuma-alueensa latvajärviä. Järven muoto on kuin kolmella yhdistetyllä lahdella, jonka yhdellä lahdella sijaitsee kolme saarta. Vierekkäin sijaitsevien saarten pituudet ovat 60, 30 ja 20 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järvelle on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa sekä etelärannalla sijaitseva pyöreä kota. Niille tulee tiet kantatieltä 66 alkavata tieltä.

Luontoarvoja 
Järvi kuuluu osana Oriveden kaupungin Iso-Vuorijärven ja Siikajärven kävelyreitteihin, jotka ohittavat järvet: Iso Vuorijärvi, Kirvesjärvet, Salmijärvi, Iso Petäjäjärvi, Siikajärvi, Siikajärvenlakkari ja Saarijärvi. Polku seuraa järven kaakkoispuolen rantoja ja yksi polku tulee järven lounaispään lahdelle, jossa sijaitsee kota, joka ei kuitenkaan kuulu reitistöön.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 176,0 metriä mpy. Järven lounaisrannasta lähtee lyhyt laskuoja Salmijärveen, josta vesireitti jatkaa Isoon Petäjäjärveen.

Lähteet 

Kooninjoen valuma-alue
Oriveden järvet
Botin luomat artikkelit
Laasolammi

Laasolammi  on Pirkanmaalla Oriveden Laasolassa sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Laasojärveen viettävällä läntisellä peltorinteellä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rantaa seuraa luoteeseen kulkeva kylätie, jonka toisella puolella on talo.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 87,2 metriä mpy. Siihen laskee kolme ojaa, jota alkavat rinteen yläpuoliselta vuorelta. Lampeen etelästä laskeva oja on Kaakkolammin laskuoja. Ojalla on pudotusta 68 metriä lampeen. Laasolammista laskee oja Laasojärven. Laskuojalla on pudotusta järveen 3,6 metriä.

Historiaa 
Vuonna 1634 Anders Strengin piirtämässä pitäjänkartassa Laasolan neljä taloa sijaitsivat Laasolammin pohjois- ja koillispuolella. Laasolammin nimi oli kirjoitettu ”Korttejervis Sjö”, vaikka nykyisissä kartoissa Kortejärvi sijaitsee luoteeseen Laasolammista. Laasolassa oli jo 1560 neljä taloa todennäköisesti samalla paikalla. Laasolan kylätontti on nykyään autiona ja osittain peltomaata. Vuoden 2003 arkeologisessa inventoinnissa paikalta löydettiin asumisen jälkiä ja kiviröykkiö.

Vuoden 1957 peruskartassa lampi oli autio lukuun ottamatta kahta pellonreunoilla seisovaa latoa. Lampeen ei vielä tuolloin oltu johdettu ojia metsästä tai Kaakkolammista, mutta kaksi ojista oli kaivettu seuraavaan vuoden 1977 kartassa. Talo ilmaantui paikalleen vuoden 1986 jälkeen.

Lähteet 

Laasojärven alue
Oriveden järvet
Botin luomat artikkelit
Iso Torkkelinjärvi

Iso Torkkelinjärvi  tai myös Torkkelinjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Torkkelissa sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 5,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se jää Pentinvuoren ja Paasivuoren väliseen painanteeseen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa ja sen ympäristöön kolme taloa. Niille tulee tiet valtatieltä 9 alkavalta ja Uuhiniemeen jatkavalta tieltä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,5 metriä mpy. Järveen on merkitty kaksi ojaa, joista läntinen on yhdistetty Pikku-Torkkeliin. Pikku-Torkkelin vedenpinnan korkeus on nykyään korkeammalla kuin Isolla Torkkelinjärvellä, joten ojan virtaussuunta on itäänpäin. Vanhassa 1954 peruskartassa virtaamissuunta oli vielä länteenpäin.

Lähteet 

Laasojärven alue
Oriveden järvet
Botin luomat artikkelit
Kylmälammi (Juupajoki)

Kylmälammi  on Pirkanmaalla Juupajoella Salokunnassa sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 14,2 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Kopsamosta Mellinselkään virtavassa pääuomassa sen yhtenä läpivirtausjärvenä, jonka itäinen ranta on jyrkkärinteinen ja metsäinen moreeniharjanne, ja jonka läntinen on alavien peltomaiden ranta. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Alueen haja-asutus muodostuu neljästä taloudesta, josta kaksi on maatila. Ne muodostavat Juupasillan kulmakunnan. Rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdysteiltä 3413 ja 14291, joista viimeinen ylittää Pärinjoen sen luusuassa.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Kokkilanselän alueeseen (35.752) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä mpy. Järvi on voimakkaasti läpivirtausjärvi, jossa sen vedet tulevat Kopsamosta Pärinjokea pitkin Sahajoen valuma-alueelta. Järveen on johdettu vielä kolme pientä paikallista ojaa lännestä päin. Järven lasku-uoma on Pusujoki, joka laskee ensin Kattilalahteen ja seuraava uomaa myöten Mellinselkään. Vesireitti laskee lopuksi Koljonselkään.

Lähteet 

Kokkilanselän alue
Juupajoen järvet
Botin luomat artikkelit
Iso Ellijärvi

Iso Ellijärvi , tai pelkästään Ellijärvi , on Pirkanmaalla Oriveden Maunuksessa sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kallioisella ja mäkisellä ylängöllä Maunuksen luoteispuolella mäkien välisessä soistuneessa painauksessa. Se lähellä sijaitsee avosuon keskellä Pieni Ellijärvi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Äväntäjärveltä tulevat metsäautotie kiertää järveä sen itäpuolelta ja Maunukseltä alkava tie sen lounaispuolelta.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,6 metriä mpy. Suon metsänrajaa seuraava kuivatusoja on yhdistetty järveen kolmessa kohtaa. Etelärannasta alkava suo-oja on kaivettu alarinteeseen, josta oja jatkaa epävrmana kohti kaakossa sijaitsevaa Äväntäjärveä. Toinen vesireitti kolkee kohti Niemijärveä ja myöhemmin Isoa Heinäjärveä.

Historiaa 
Vuoden 1958 peruskartassa ei järvien ympärillä olevia soita oltu vielä ojitettu, mutta vuoden 1977 kartassa oli jo kaikki nykyiset ojat piirrettynä. Ellijärvet vaikuttavat sen mukaan kuuluvan Sahajoen valuma-alueeseen (35.756).

Lähteet 

Sahajoen valuma-alue
Oriveden järvet
Botin luomat artikkelit
Kotarijärvi

Kotarijärvi  on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Ristijärven lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Painauman rinteet laskevat järven rannoille asti ja rinteiden korkeusero on toistakymmentä metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järven lähelle pääsee metsäautotietä pitkin Petääjärveltä ja Ristijärveltä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,8 metriä mpy. Siihen on jodettu vain rantasuon ojia ja sen laskuoja laskee 200 metrin päässä Kartiskajärveen.

Lähteet 

Sahajoen valuma-alue
Oriveden järvet
Botin luomat artikkelit
Kaksoslammit (Juupajoki)

Kaksoslammit , jotka toisinaan erotellaan lisämääreillä läntinen ja itäinen , ovat Pirkanmaalla Juupajoella Hulippaan lähellä sijaitsevat lammet.

Maantietoa 
Isosuolla sijaitsee neljä lampea, joista Kaksoislammet ovat suon itäpuolella. Läntinen lampi on suurempi: sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, pituus 200 metriä ja leveys 100 metriä. Lammilla ei ole kartan mukaan saaria ja ne ovat autioita. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Itäinen Kaksoislampi sijaitsee koillispuolella alle 100 metrin etäisyydellä. Sen halkaisija on noin 90 metriä. Lammille pääsee Isosuon rantoja seuraavia metsäautoteitä pitkin.

Vesistösuhteet 
Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) ne kuuluvat. Lampien vedenpinnan korkeus on 143,0 metriä mpy. Lammet ovat tiheään ojitetulla suolla, josta muutama oja on johdettu lampeen. Isosuon ojat viettävät kohti kaakkoa, josta suon kuivatusvedet on johdettu Hauinvetämään.

Historiaa 
Vuoden 1957 peruskartassa oli Isosuon karttanimenä ”Huhtilansuo” läheisen maatilan mukaan, ja lampien nimi kirjoitettiin muodossa ”Kaksoislammit”. Suo oli luonnontilassa eikä suo-ojia ollut kaivettu. Vaikka niitä kaivettiin vuoden 1964 kartan mukaan eräillä metsäpalstoilla Isosuon ympäristössä, ei niitä silloin oltu tehty vielä Isosuolla. Isosuolle oli kaivettu ensin harva ojaverkosto vuoden 1979 kartassa ja varaukset nykyisen kaltaiselle tiheämmälle ojaverkostolle vuoden 1988 kartassa.

Lähteet 

Sahajoen valuma-alue
Juupajoen järvet
Botin luomat artikkelit
Pajulammi (Juupajoki)

Pajulammi  on Pirkanmaalla Juupajoen Lylyn lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee katkeilevan harjujakson varrella Kaaponharjun ja Nälkäkankaan välisellä osuudella. Koska alueella on harjujakson vieressä monia kuoppia, voidaan otaksua Pajulammen olevan suppajärvi. Lampi sijaitsee harjun juurella Lylysuon laidalla. Sillä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat puoliksi harjunrinnettä, joka on osa Mäkelänmäkeä, ja Lylysuota. Lammen ympäri kiertää polku, joka alkaa harjun päällä kulkevalta kantatieltä 58.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,8 metriä mpy. Lampeen on johdettu ojitetun Lylysuon kuivatusojia. Yksi ojista yhdistää Pajulammen 1,6 metriä matalampaan Kaaponlampeen. Suo viettää Ala-Lylyjärveen, minne kuivatusvedet laskevat.

Historiaa 
Vuoden 1964 peruskartassa ei Lylysuota oltu ojitettu kokonaan ja lampeen ei vielä johdettu ojia. Vasta vuonna 1979 siihen tuotiin metsäojan vedet ja vuoden 1986 jälkeen ojitettiin loput Lylysuosta.

Lähteet 

Sahajoen valuma-alue
Juupajoen järvet
Botin luomat artikkelit
Kutujärvi (Kuhmoinen)

Kutujärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisten Päijälän Leppäkosken lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Pukarajärven eteläpuolella ja Kutukallion pohjoispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja siinä on kaksi järvenosaa, joita yhdistää toisiinsa keskellä sijaitseva salmi. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen etelärannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto. Sinne tulee metsäautotie, joka alkaa yhdystieltä 3282 Lievejärven pohjoispuolella.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,7 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi suo-ojaa. Toinen ojista yhdistää viereisen Kutulammin tähän ja tuo samalla yli kilometrin päässä sijaitsevien järvien Iso Hankalammin ja Vähä Hankalammin vedet. Järven oma laskuoja laskee suoraksi kaivettua ojaa pitkin 500 metrin päässä olevaan Pukarajärven Sammalisenlahteen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty, ja sen nimenä oli Salakkajärvi. Nykyisin Kutujärvestä 900 metriä koilliseen sijaitsee Salakkalammi, jota ei oltu merkitty Kalmbergin kartastoon.

Vuoden 1965 peruskartassa järvi oli autio, ja sen länsipuolella oli peltoa. Vuoteen 1986 mennessä järven rannalle oli rakennettu vapaa-ajan asunto. Myös osa länsipuolen pellosta oli metsittynyt.

Lähteet 

Pukarajärven alue
Kuhmoisten järvet
Botin luomat artikkelit
Salakkalammi

Salakkalammi on Pirkanmaalla Kuhmoisten Päijälän Leppäkosken koillispuolella sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Pukarajärven eteläpuolella metsäisellä suolla. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat suomaata. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja lampi on autio.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,3 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme suo-ojaa. Sen laskuoja lähtee lammen pohjoispäästä ja se laskee 400 metrin päässä Pukarajärven Salakkapohjan lahteen. Laskuojalla on pudotusta 10,1 metriä.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Salakkalammia ei oltu merkitty, mutta lammelta 900 metriä lounaaseen sijaitseva Kutujärvi oli merkitty nimellä Salakkajärvi.

Vuoden 1965 peruskartassa lammen pohjoisrannalla oli pelto ja lammesta johti vain laskuoja. Vuoteen 1986 mennessä pelto oli metsittynyt ja lampeen oli johdettu kolme ojaa.

Lähteet 

Pukarajärven alue
Kuhmoisten järvet
Botin luomat artikkelit
Saarijärvi (Kuhmoinen, Pukarankulma)

Saarijärvi on Keski-Suomessa Jämsän Rasissa ja Pirkanmaalla Kuhmoisten Pukarankulmalla sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 6,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Oksjärven ja Isosuon välissä. Sen ympäristössä on ollut kaksi maatilaa, joiden väliin järvi jäi. Toinen maatiloista on lopettanut toimintansa. Järvellä on kartan mukaan yksi luotomainen saari, joka sijaitsee sen itärannassa. Järven rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai peltomaata, jota on kahdella rantaosuudella. Maatiloille tulee tiet Pukarankulmalta. Jämsän ja Kuhoisten välinen kuntaraja kulkee järven yli niin, että Kuhmoisiin jää suurin osa järveä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,9 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä lyhyttä metsä- tai pelto-ojaa. Sen laskuoja on lyhyt suoraksi kaivettu oja Nuoliaiseen. Vesireitti jatkaa etelään ja se laskee lopulta Pukarajärven Okslahteen.

Historiaa 
Vuoden 1965 peruskartassa järven rannat olivat suurelta osin peltoa. Vuoden 1986 peruskartassa järven länsipuoleinen pelto oli metsittynyt.

Lähteet 

Pukarajärven alue
Kuhmoisten järvet
Jämsän järvet
Botin luomat artikkelit
Kurkilammi (Kuhmoinen)

Kurkilammi  on Pirkanmaalla Kuhmoisten Kylämässä sijaitseva lampi. Järvi sisältyy Isojärven kansallispuistoon.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 13,1 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se jää Kurkilamminvuoren länsipuolelle sen juurelle. Järvelle näkyy vuoren jyrkänteet, jotka ovat yli 350 metriä pitkät. Lammella on kartan mukaan yksi luotomainen saari, joka jää länsirannan lahden suojaan. Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja se on metsämaata. Erämaajärvi on autio, mutta puoli kilometriä itään päin Yläisen-Lortikan rannalla sijaitsee Lortikan vuokrakämppä. Kämpälle tuleva metsäautotie ohittaa Kurkilammin sen eteläpuolelta.

Luontoarvoja 
Järvi ja sen rannat ympäristöineen kuuluvat Isojärven kansallispuistoon. Lortikan kämpältä alkava kävelypolku kuuluu kansallispuiston reitistöön. Se laskeutuu kämpältä järven pohjoisrannan lähelle ja seuraa pohjoista ojaa ylöspäin.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,5 metriä mpy. Siihen on johdettu yksi oja pohjoisesta. Järven laskuoja laskee etelään 200 metrin ojaa myöten Kurkijärveen. Laskuojalle tulee siinä pudotusta 6,9 metriä.

Lähteet 

Pitkäjärven valuma-alue
Kuhmoisten järvet
Botin luomat artikkelit
Isojärven kansallispuisto
Kalajärvi (Pälkäne)

Kalajärvi  on Pirkanmaalla Pälkäneen Ruokolassa sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Ruokojärven ja Arajärven välisen tien varressa ojitetulla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Järvi on matala ja loppukesällä sen vedenpinta on täynnä vesikasvia. Järven eteläpuolella sijaitsee turvetuotteita valmistava yritys.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Ilmoilanselän alueeseen (35.771) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,8 metriä mpy. Siihen on johdettu ojitetun suon johto-ojia. Järven laskuoja laskee Ohralammen kautta Ohranojaan, joka laskee Särkijärven kautta Ilmoilanselkään.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli silloinkin ”Kalajärvi”.

Vuoden 1956 peruskartassa järveen oli jo johdettu luoteesta tuleva suo-oja. Laskuoja laski Ohralampeen, jota ei vielä oltu kuivatettu. Seuraavassa kartassa suo oli ojitettu tiheästi ja Ohralampi oli kutistunut puoleensa. Oja, joka ennen virtasi lammen läpi, on ojitustöissä kaivettu kiertämään sen.

Lähteet 

Ilmoilanselän alue
Pälkäneen järvet
Botin luomat artikkelit
Etelä-Häme (lehti)

Etelä-Häme oli Hyvinkäällä vuosina 1920–1921 ilmestynyt sanomalehti.

Riihimäen Sanomien entisen toimittajan Eemeli Salmisen ja eteläiseen Suomeen pyrkineiden maalaisliittolaisten perustuma Etelä-Häme ilmoittautui aluksi tasavaltalaiseksi ja keskustalaiseksi maaseutulehdeksi. Vuoden 1921 alussa siitä tuli maalaisliiton äänenkannattaja. Kerran, kahdesti tai kolmesti viikossa ilmestynyt lehti lopetettiin taloudellisesti kannattamattomana. Sen päätoimittajina ja vastaavina toimittajina työskentelivät Eemeli Salminen (1920), Jalmari Sokala (1920–1921) ja Jaakko Kivi (1921).

Lähteet

Aiheesta muualla
 Etelä-Häme digitoituna kansalliskirjastossa

Hyvinkää
Ilmestymästä lakanneet suomalaiset sanomalehdet
Vähä-Ahveninen (Padasjoki)

Vähä-Ahveninen Vähä Ahvenisjärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella  sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,8 metriä mpy.

Lähteet 

Vesijaon valuma-alue
Padasjoen järvet
Botin luomat artikkelit
Mustajärvi (Kuhmoinen, Myllykylä)

Mustajärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 16,9 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Järvellä on yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet etelästä seututieltä 325. Asutus painottuu järven eteläosaan.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,9 metriä mpy. Siihen johtaa kaksi ojaa. Laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä ja laskee 900 metrin päässä Rimminjärveen. Laskuojan pudotus on 19,8 metriä.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty sen nykyisellä nimellä.

Vuoden 1965 peruskartassa järvellä oli yksi talo ja rannoilla oli muutama pieni pelto. Vuoteen 1985 mennessä pellot olivat metsittyneet ja järvelle oli rakennettu lisää taloja.

Lähteet 

Vesijaon valuma-alue
Kuhmoisten järvet
Botin luomat artikkelit
Köykkä (Padasjoki)

Köykkä Köykkäjärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella  sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164 metriä mpy.

Lähteet 

Heinäjoen valuma-alue
Padasjoen järvet
Botin luomat artikkelit
Iso Pintalammi

Iso Pintalammi Pintalammi on Päijät-Hämeessä Padasjoella  sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,2 metriä mpy.

Lähteet 

Heinäjoen valuma-alue
Padasjoen järvet
Botin luomat artikkelit
Lovonjärvi

Lovonjärvi Lovojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Lammin kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,3 metriä mpy.

Lähteet 

Ormajärven valuma-alue
Hämeenlinnan järvet
Botin luomat artikkelit
Jaakko Kaukanen

Jaakko Sakari Kaukanen (s. 21. elokuuta 1955 Kajaani) on suomalainen kenraaliluutnantti evp. ja entinen Rajavartiolaitoksen päällikkö. 

Kaukanen valmistui ylioppilaaksi 1974, Kadettikoulusta 1978 ja Sotakorkeakoulusta 1987. Hän toimi Kaakkois-Suomen rajavartioston nuorempana upseerina 1978–1984 ja komentajana 2000–2004. Lapin rajavartioston komppanianpäällikkönä Kaukanen oli 1984–1985, toimistoupseeri 1987–1989 ja apulaiskomentaja 1995–2000. Kainuun rajavartiostossa hän työskenteli toimistopäällikkönä 1989–1991, Rajavartiolaitoksen esikunnassa esikuntaupseerina ja apulaisosastopäällikkönä 1991–1995 ja Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkönä 2004–2008. Rajavartiolaitoksen päällikkö Kaukanen oli vuodesta 2008 vuoteen 2018, jolloin hän jäi eläkkeelle. Hänen seuraajansa oli kenraaliluutnantti Ilkka Laitinen. 

Kaukanen ylennettiin luutnantiksi 1978, yliluutnantiksi 1980, kapteeniksi 1984, majuriksi 1989, everstilutnantiksi 1992, everstiksi 1997, prikaatikenraaliksi 2004, kenraalimajuriksi 2004 ja kenraaliluutnantiksi 2008. Hän eläköityi Rajavartiolaitoksen johtajan tehtävästä 31. elokuuta 2018.

Lähteet

Suomalaiset kenraalit
Vuonna 1955 syntyneet
Elävät henkilöt
Etelä-Hämeen Sanomat

Etelä-Hämeen Sanomat oli Riihimäellä vuosina 1927–1929 ilmestynyt sanomalehti.

Etelä-Hämeen sanomat perustettiin kokoomuslaisen Riihimäen Sanomien sitoutumattomaksi ja liberaaliksi kilpailijaksi. Se oli luonteeltaan paikallinen uutislehti, joka julkaisi myös kotimaan- ja ulkomaanuutisia. Kolmesti viikossa ilmestynyt lehti lakkasi oman kirjapainon puutteeseen. Sen päätoimittajina työskentelivät Martti Talvia (1927), O. U. Järvinen (1928), Kullervo Pellinen (1928) ja Toivo Mikael Vuolle (1928–1929).

Lähteet

Aiheesta muualla
 Etelä-Hämeen Sanomat digitoituna kansalliskirjastossa

Ilmestymästä lakanneet suomalaiset sanomalehdet
Riihimäki
Olavi Toivola

Olavi Toivola (s. 19. kesäkuuta 1940 Tyrvää) on suomalainen eläkkeellä oleva yritysjohtaja ja kirjailija. Hän toimi Georgia-Pacific Nordic Oy – Nokian Paperi Oy:n toimitusjohtajana vuosina 1989–2001. Hän on toiminut myös useiden yritysten hallituksissa ja mm. Metsäteollisuus ry:n hallituksessa. Koulutukseltaan Toivola on ylioppilas Kokemäen yhteiskoulusta 1960 ja ekonomi HKKK:sta 1965.

Toivola on mukana yrityskummitoiminnassa.

Eläkkeelle jäätyään Toivola kirjoitti Nokian Paperin historian sekä kokemuksiinsa perustuvan johtajuusoppaan.

Vuonna 2015 Toivola julkaisi historiallisen romaanin Jahtivoudin kaksi elämää. Teos kuvaa 1600–1700-lukujen elämää ja ajan ihmisten sielunmaisemaa. Päähenkilö, 101-vuotiaaksi elänyt jahtivouti Martti Rekonpoika Hastig (1682–1784) on Toivolan esi-isä. Teos on saanut Olga ja Vilho Linnamo -säätiön tunnustuksen.

Vuonna 2018 julkaistiin Toivolan romaani Abraham Braxin kunnia. Myös tämän teoksen päähenkilö, Abraham ”Aapo” Brax (1775-1859), on Toivolan esi-isä. Brax oli Suomen sodan sotilas ja myöhempi pappilan torppari. Teos on ”elämänmittainen kehitystarina” (Risto Ojanen), jonka ”historiankuvat ovat tyyliltään samantapaisia kuin Veijo Meren - - tietoteoksissa” (Jari Olavi Hiltunen). Romaanin pohjalta dramatisoitua monologinäytelmää esitettiin Sastamalassa kesällä 2019.

Lokakuussa 2020 ilmestyi Toivolan kolmas romaani Sattuman tuomio. Teos sijoittuu vuoden 1932 Suomeen. Arvioinneissa on korostunut ajankuvan ja historiallisten yksityiskohtien tarkkuus. Myös sanasto ja ilmaisutavat ovat romaanissa aikakaudelle ominaisia. Romaanin kieli "on jäyhän vanhahtavaa". Samassa Akseli Salo -sarjassa on julkaistu kirjat Viinitarhurin murha ja Laukaus salolla. Sattuman tuomio on vuonna 2022 julkaistu myös äänikirjana.

Toivola on naimisissa Raili Marjatta Toivolan (o.s. Nyqvist) kanssa ja heillä on kolme tytärtä.

Teokset 
 
 
 
 K.J. Nummi (Kalle Johannes Nummi): Muistelmia Nokia Osakeyhtiön toimintapiiristä kolmen miespolven ajalta. Toimituskunta Eeva-Liisa ja Veijo Hynninen, Urpo Nummi, Keijo Rantanen ja Olavi Toivola. Nokia-Seura ry, 2017. ISBN 978-952-68750-0-2.
 
 
 
 Laukaus salolla : rikosromaani. Sastamala: Warelia, 2022. ISBN 978-952-387-031-4.

Tunnustuksia 
 Suomen Leijonan 1. luokan ritarimerkki 1997
 Nokia-mitali 1997
 Vuoden Teollisuusjohtaja 2001 (Tampereen Kauppakamari)
 Vuoden Yrityskummi 2015 (Pirkanmaan Yrityskummit ry)
Pirkkalaiskirjailijat ry:n jäsen

Lähteet 

Suomalaiset historiallisten romaanien kirjoittajat
Suomalaiset tietokirjailijat
Suomalaiset yritysjohtajat
Vuonna 1940 syntyneet
Elävät henkilöt
Tikkurilan uimahalli

Tikkurilan uimahalli (tunnetaan myös nimellä Trio Uintikeskus) on Vantaan Viertolan kaupunginosassa, Tikkurilan urheilupuistossa sijaitseva uimahalli, joka on valmistunut vuonna 1968. Se oli Suomen ensimmäinen uimahalli, jossa on täysmittainen 50 metrin allas.

Kuusirataisen 50 metrin altaan lisäksi uimahallissa on 5 × 8 metrin opetusallas sekä uimahyppyallas, jonka hyppytasot ovat 1, 3, 5, 7,5 ja 10 metriä sekä ponnahduslaudat 1 ja 3 metriä. Altaissa on klooridesinfiointi, painehiekkasuodatus ja uv-valolaitepuhdistus. Isossa altaassa on allasnosturi. Miesten pesutiloissa saunoja on kolme ja naisten puolella kaksi, minkä lisäksi liikuntaesteisille omat puku-, pesu- ja saunatilat. Rakennuksessa on myös kuntosali.

Uimahalli on suojeltu asemakaavalla.

Historiaa

Helsingin maalaiskunnan Tikkurilaan kaavailtiin 1950-luvun alusta saakka uimalaitosta, aluksi maauimalaa. 1960-luvulle tultaessa päädyttiin uimahallin rakentamiseen, ja marraskuussa 1964 kunnanvaltuusto hyväksyi sen piirustukset. Kunnanarkkitehteina toimineiden Karl Haglundin ja Pauli Sulosen suunnittelema rakennus on allashallin osalta pallon kalotin muotoinen, teräsbetonirakenteinen kaarihalli. Sen lounaisseinä on kokonaan lasia.

Uimahallin maksimikapasiteetiksi määriteltiin alun perin 2 700 henkeä vuorokaudessa. 50 metrin pituinen ja tilavuudeltaan 2 000 kuutiometrin allas tehtiin kuusirataiseksi ja varustettiin 10 metrin hyppytornilla. Halliin rakennettiin myös 600 kuutiometrin lastenallas sekä 630 hengen katsomo uintikilpailuja varten. Hallin rakentaminen maksoi 4,8 miljoonaa  markkaa.

Hallin vihkiäisten yhteydessä syyskuussa 1968 pidettiin kansainväliset uintikilpailut. Seuraavana vuonna 1969 Tikkurilan uimahallista tuli 381 000 kävijällään Suomen vilkkain uimahalli, toisena Helsingin Pirkkolan liikuntapuiston uimahalli 290 000 kävijällä. 

Vuosina 1994–1995 Tikkurilan uimahalli peruskorjattiin täysin. Piilossa olleiden vaurioiden takia remontin kustannukset nousivat arvioidusta seitsemästä miljoonasta markasta kahteentoista, ja myös aikataulu venyi. Keväällä 2018 halli suljettiin jälleen peruskorjauksen takia. Remontissa uusittiin muun muassa pukuhuoneet, suihkut ja saunat. Remontoitu halli avautui 2. tammikuuta 2019.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Viertola
Vantaan uimahallit
Vantaan suojellut rakennukset
Matias Lassen

Matias Lassen (s. 15. maaliskuuta 1996 Rødovre, Tanska) on tanskalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SHL-joukkue Malmö Redhawksissa.

Ura

Seuraura
Lassen on Rødovre SIK:n kasvatti. Hän debytoi jo 15-vuotiaana seuran miesten kakkosjoukkueessa Tanskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla maan I-divisioonassa kaudella 2011–2012. Lassen voitti kauden päätteeksi sarjan pronssia. Hän voitti samalla kaudella myös Tanskan A-nuorten sarjan hopeaa. Toukokuussa 2012 Lassen teki sopimuksen Rødovre Mighty Bullsin pääsarjajoukkueen kanssa. Hänen AL-Bank Ligaenin tulokaskautensa 2012–2013 toi 39 runkosarjaottelussa tehot 2+1=3 ja 11 playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Viidessä Tanskan cupin ottelussa Lassen jäi ilman tehopisteitä. Hän voitti kauden päätteeksi AL-Bank Ligaenin pronssia.

Kolmen Tanskan pääsarjassa viettämänsä vuoden jälkeen Lassen siirtyi kaudeksi 2015–2016 kaksivuotisella sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue Leksands IF:ään. Hän oli kauden päätteeksi nostamassa joukkuetta SHL:ään. Kaudella 2016–2017 Lassen ehti pelata yhden SHL-ottelun ja kolme ottelua seuran J20-joukkueessa, kunnes lokakuussa 2016 Leksand lainasi hänet Allsvenskan-joukkue Mora IK:hon. Joulukuussa Lassen teki joukkueen kanssa loppukauden kattavan sopimuksen. Hän voitti koko SHL:n nousukarsintojen tehotilaston lukemalla +9 ja oli nostamssa Moraa kauden päätteeksi SHL:ään. Toukokuussa 2017 Lassen teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.

Kesken kauden 2017–2018, marraskuussa 2017 Mora lainasi Lassenin toiseen SHL-joukkueeseen, Malmö Redhawksiin. Hän pelasi siellä kauden loppuun. Yhteensä Lassenin ensimmäinen kokonainen SHL-kausi toi 42 runkosarja- ja seitsemässä playoff-ottelussa tehot 3+4=7. Kaudeksi 2018–2019 hän palasi Allsvenskaniin ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella IK Panterniin.

Maajoukkueura
Lassen edusti Tanskaa MM-kilpailuissa vuonna 2017. Yhteensä hän on pelannut 33 A-maaottelua tehopistein 4+1=5. Lassen teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 3. huhtikuuta 2015 Courchevelissä Ranskaa vastaan. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki Euro Hockey Challengessa 15. huhtikuuta 2016 Amiensissa myös Ranskaa vastaan.

Lassen pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2015 ja 2016, joista jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Tanskan varakapteenina. Valmennus valitsi Lassenin joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Hänet valittiin myös Ruotsia vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Tanskan ottelun parhaaksi pelaajaksi.

Lassen pelasi myös alle 18-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2013, jolloin hän voitti kultaa ja oli nostamassa Tanskaa seuraavaksi vuodeksi pääsarjatasolle. Lassen pelasi myös alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2014, jolloin hän voitti hopeaa.

Tilastot

Lähteet

Viitteet

Tanskalaiset jääkiekkoilijat
Vuonna 1996 syntyneet
Elävät henkilöt
Saunalisä

Saunalisä tarkoittaa Suomessa eräissä työehtosopimuksissa työntekijälle lauantaityöstä maksettavaa palkanlisää.

Saunalisää maksetaan ainakin paperiteollisuuden työntekijöille ja ahtaajille. Paperiteollisuudessa saunalisää saa, jos työvuoro osuu lauantaiaamun kello kuuden ja sunnuntaiaamun kello kuuden väliin. Lauantaihin rinnastetaan myös juhlapäivän aatto ja sunnuntaihin juhlapäivä.

Saunalisää voitaisiin kutsua myös lauantailisäksi.

Lähteet 

Työ
Saunakulttuuri
Suomen paperiteollisuus
Vesiliikenne
Guy Fawkes -naamari

Guy Fawkes -naamari on Anonymous-aktivistiryhmän käyttämä naamari. Sarjakuvaromaani V niin kuin verikosto (1982–1985) ja siihen perustuva elokuva V niin kuin verikosto (2005) tekivät naamarin laajalti tunnetuksi. Löyhän ryhmän muodostaneet aktivistit pukeutuvat naamariin ”yhtenä äänenä” ja samanhenkisenä kollektiivina. Guy Fawkes -naamari yhdistettiin Anonymous-aktivisteihin ensimmäisen kerran projekti Chanologian aikana, jossa arvosteltiin skientologiaa. Naamari itsessään esittää 1600-luvun alussa elänyttä englantilaista roomalaiskatolista aktivistia Guy Fawkesia. Valkoinen naamari esittää hymyilevää miestä, jolla on ylöspäin kaartuvat mustat viikset ja kapea pujoparta.

Tausta 
Guy Fawkes -naamarin juuret ulottuvat vuosisatojen taakse. Naamarin sanotaan muistuttavan niin sanottuun ruutisalaliittoon osallistuneen Guy Fawkesin kasvoja. Hän vastusti roomalaiskatolilaisten vainoja Englannissa. 1800-luvulla naamareita puettiin vielä Guy Fawkesin ja ruutisalaliiton muistoksi, erityisesti Guy Fawkesin yönä. 1900-luvulla Guy Fawkesin ja naamareiden yhteys oli haalistunut. Naamari oli suosittu Britanniassa ja V niin kuin verikosto -sarjakuvan ansiosta naamari tuli tunnetummaksi päähahmon ”V:n” pukeuduttua siihen totalitarismin vastaisessa taistelussa. V niin kuin verikosto -elokuvan ja projekti Chanologian ansiosta naamari tuli kansainvälisesti tunnetummaksi. Nykyisin naamari liitetään ennemmin V niin kuin verikosto -teoksen sankariin kuin itse Guy Fawkesiin.

Naamarin tunnetuksi tuleminen 
Projekti Chanologiassa skientologista kirkkoa kritisoineet aktivistit käyttivät naamareita salatakseen henkilöllisyytensä. Tapauksen jälkeen naamarista tuli aktivistien symboli, jota on käytetty erilaisissa mielenosoituksissa, joissa vastustetaan väärinkäytöksiä, diktatuuria, kapitalismia ja puolustetaan ihmisoikeuksia ja vapautta. Naamareita on käytetty esimerkiksi Occupy-mielenosoitusten ja arabikevään yhteydessä. Saudi-Arabia ja Bahrain ovat kieltäneet naamarien käytön.

Lähteet 

Naamarit
Firepower


Firepower on brittiläisen heavy metal -yhtye Judas Priestin kahdeksastoista studioalbumi, joka julkaistiin 9. maaliskuuta 2018. Se on ensimmäinen albumi sitten vuoden 1988 albumin Ram It Down, jolla tuottajana toimii Tom Allom, ja ensimmäinen, jolla mukana on myös Andy Sneap. Albumin julkaisua seuraa Pohjois-Amerikan kiertue.

Kappaleet

Kokoonpano

Yhtye 
 Rob Halford – laulu
 Glenn Tipton – kitara
 Richie Faulkner – kitara
 Ian Hill – basso 
 Scott Travis – rummut

Tuotanto 
 Tom Allom – tuotanto
 Andy Sneap – tuotanto
 Mike Exeter – äänittäjä
 Claudio Bergamin – kuvitus

Arvostelut 
 Imperiumi: 8½/10
 Kaaoszine: 8½/10
 Keskisuomalainen: 3/5
 Metalliluola: 8/10
 Soundi:

Lähteet 

Vuoden 2018 albumit
Judas Priestin albumit