Kajaani (yritys)

Kajaani Oy (vuoteen 1945 saakka Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö) oli Kajaanin Tihisenniemellä Kajaaninjoen rannassa toiminut, paperin, sahatavaran ja sellun valmistusta harjoittanut yritys. Yhtiön perustava kokous pidettiin 9. maaliskuuta vuonna 1907 Riihimäellä. Yhtiön nimi oli aluksi Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö. Yhtiön pääosakkaita olivat Kalle Välimaa sekä Paloheimo-veljekset Hjalmar Gabriel Paloheimo, Karl Alfred Paloheimo ja Paavo Paloheimo. Muut osakkaat olivat ähtäriläinen August Annila ja kajaanilainen kauppias Ivan Sergejeff. Yrityksen alkuperäinen nimi vaihtui Kajaani Oy:ksi vuonna 1945.

Kajaani Oy:n pääomistajat Kansallis-Osake-Pankki ja vakuutusyhtiö Pohjola päättivät sulauttaa Kajaani Oy:n Yhtyneet Paperitehtaat Oy:öön vuoden 1989 aikana, jolloin Yhtyneistä tuli Suomen kolmanneksi suurin metsäyhtiö Kymmenen ja Enso-Gutzeitin jälkeen ja edelleen osa UPM-Kymmene-konsernia vuonna 1996. Kajaani Oy:n viimeisen toimintavuoden liikevaihto (konserni 1988) oli noin 1,5 miljardia markkaa eli noin 250 miljoonaa euroa.

Tuotantolaitokset
Perusteina puunjalostusteollisuuden perustamiselle Kajaaniin olivat havupuumetsät, koskivoima ja rautatie. Ensimmäisenä tuotantolaitoksena aloitti vuonna 1907 saha. Ensimmäinen paperikone PK1 käynnistyi vuonna 1919 ja puutyötehdas vuonna 1924. Lisäksi Kajaani Oy on valmistanut tiiliä, puusepäntuotteita, spriitä ja klooria, myllytuotteita ja sillä on ollut myös oma maatila. Se on myös harjoittanut malminetsintää.

Kajaanin paperitehdas
Kajaani Oy:n suurin tuotantolaitos oli Kajaanin paperitehdas.

Kajaanin sellutehdas
Vuodesta 1910 vuoteen 1982 saakka Kajaanissa toimi myös Kajaanin sellutehdas.

Toppilan sellutehdas
Yhtiöllä oli myös vuodesta 1973 vuoteen 1985 sulfiittiselluloosatehdas Oulun Toppilassa (Kajaani Oy:n Toppilan sellutehdas).  Sulfiittiselluloosamarkkinoiden romahtamisen vuoksi Toppilan tehtaan kaikki 320 työntekijää irtisanottiin ja tehdas lakkautettiin.

Sahat
Kajaani Oy:llä oli kolme sahaa: Kajaanin saha, Suomussalmen saha ja myöhemmin myös Sotkamo Oy:ltä ostettu Sotkamon saha.

Kajaani Oy Elektroniikka / Kajaani Elektroniikka Oy
Kajaani Oy:n elektroniikkatuotanto käynnistyi vuonna 1970 silloisen toimitusjohtaja Mikko Tähtisen ja Oulun yliopistossa toimineen professori Matti Otalan vaikutuksesta. Toiminnan oli suunniteltu keskittyvän pääasiassa sellu- ja paperiteollisuuden mittalaitteisiin. Projekti tunnettiin alkuvaiheessa nimellä Oy Jänkä Elektronics Ab.

Tärkeimmät tuotelinjat elektroniikkatuotannossa olivat taksien taksamittarit (myöhemmin Semel Oy), paperiteollisuuden anturi- ja automaatioteknologia (sakeus-, retentio- ja kuidunpituusmittarit) sekä yleisradioyhtiöiden käyttämät äänipöydät, joiden tuotanto 80-luvun puolivälissä myytiin oululaiselle Jutel Oy:lle. Kajaani Oy:n PK4-paperikonekaupan yhteydessä vuonna 1982 elektroniikkateollisuus myytiin paperikoneen toimittaneelle Valmetille. Yrityksessä työskenteli 1980-luvun lopulla noin 300 henkilöä. Kajaani Elektroniikka jatkoi toimintaansa vuoteen 1993 saakka, jolloin se liittyi osaksi Valmetin Prosessimittaukset-liiketoimintayksikköä. Kajaanin elektroniikkayksikkö oli tämän jälkeen yrityskauppojen myötä osa Metso-konsernia (Metso Automation) vuoteen 2015 asti ja nykyään se on jälleen osa uudelleensyntyneen Valmet Oy:n Valmet Automaatio liiketoimintalinjaa.

Puusepänteollisuus
Kajaani Oy:llä oli muun muassa ikkunoita ja ovia valmistavaa puusepänteollisuutta. Tuotantolaitokset toimivat aluksi Tihisenniemellä ja sittemmin Kajaanin Petäisenniskassa ja Oulussa (Oulux Oy). Puusepänteollisuus on toiminut myöhemmin nimillä Porin Puuosa Oy ja Kaukas Timber Components Oy.

Voimalaitokset
Kajaani Oy:llä oli höyryvoimalaitos Tihisenniemellä Kajaanissa sekä Toppilassa Oulussa. Lisäksi yhtiön omistukseen kuuluivat seuraavat vesivoimalaitokset:

 Ämmäkosken voimalaitos
 Koivukosken voimalaitos
 Kallioisen voimalaitos
 Katerman voimalaitos

Emäjokeen rakentamansa Leppikosken voimalaitoksen yhtiö myi sen valmistuttua vuonna 1962 Oulujoki Oy:lle.

Spriitehdas
Kajaanin sellutehtaan yhteydessä toimi sulfiittispriitehdas, joka valmisti sellutehtaan sivutuotteena spriitä polttoaineeksi. Spriitehdas oli toiminnassa vuosina 1941-1958. Spriitehtaan rakennukset purettiin 2000-luvun alussa sellutehtaan purkamisen yhteydessä.

Ensilän mylly
Yhtiön omistama Ensilän mylly Kajaanissa tuotti viljatuotteita yhtiön käyttöön sekä myytäväksi. Tiilinen myllyrakennus on pystyssä koneineen Kajaaninjoen vastapuolella tehdasalueen kohdalla.

Tiilitehdas
Kajaanin tehdasalueen välittömässä läheisyydessä Peuraniemessä toimi Jokapaikan tiilitehdas vuoteen 1946 saakka. Tiilitehtaassa valmistettiin valtaosa Kajaanin tehdasrakennusten rakentamiseen käytetyistä tiilistä.

Omistus Oulu Oy:stä
Kajaani Oy omisti myös osan Oulu Oy:stä vuodesta 1936 vuoteen 1986 saakka, jolloin se myi osuutensa siitä toiselle omistajalle, Veitsiluoto Oy:lle.

Merkittäviä vuosilukuja
1907 Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö aloitti toimintansa, sahan tuotanto  alkoi
1910 Kajaanin sellutehdas käynnistyi
1917 Ämmäkosken voimalaitos valmistui (voimalaitosta laajennettu 1940-luvulla)
1918 Yhtiön osakkeiden noteeraus Helsingin Pörssissä alkoi
1919 Paperikone 1 (Karlstads Mekaniska Verkstad) käynnistyi
1943 Koivukosken voimalaitos valmistui
1945 Yhtiön nimi muuttui Kajaani Oy:ksi
1957 Jätelipeän polttokattila (kattila 4) valmistui
1957 Yhtiön 50-vuotisjuhlat. Esiintymässä muun muassa Kipparikvartetti
1963 Paperikone 2 (Valmet) ja höyrykattila 5 käynnistyivät
1970 Yhtiö aloitti elektroniikkatuotannon (Kajaani Oy elektroniikka, myöh Kajaani elektroniikka Oy, nyk Metso Automation Oy Kajaani)
1971 Paperikone 3 (Valmet) käynnistyi
1973 - 1985 Toppilan sellutehdas Oulussa oli osa Kajaani Oy:tä
1982 Paperikone 4 (Valmet) käynnistyi, sulfiittisellutehdas lakkautettiin, elektroniikkateollisuus myytiin
1983 Paperikone 1 pysäytettiin ja myytiin vuonna 1988 Kiinaan Qingdao Bei-Fa-yhtiölle
1989 Kajaani Oy yhdistyi osaksi Yhtyneitä Paperitehtaita
1996 Repola Oy ja Kymmene Oy yhdistyivät; Kajaanin tehdas tuli osaksi UPM-konsernia

Kajaani Oy:n merkitys Kainuussa
Kajaani Oy ja sen seuraajat ovat lähes aina olleet suurin yksityinen työnantaja Kajaanissa ja Kainuussa. Siksi yhtiöstä käytettiin nimitystä "Kainuun leivän isä". Parhaimmillaan yhtiö on työllistänyt lähes 7 000 työntekijää 1950-luvun alkupuolella. Heistä metsätöissä olevia oli lähes 5 000. Välittömän taloudellisen vaikutuksensa lisäksi yhtiö muodosti Kajaanin huomattavaksi valtakunnalliseksi teollisuuskeskukseksi 1920-luvun alussa. Kajaani Oy:n pääkonttori sijaitsi Kajaanin Tihisenniemellä. Nykyään tilat ovat pääosin tyhjillään. Presidentti Urho Kekkosen isä Juho Kekkonen työskenteli myös Kajaanin Puutavara Osakeyhtiön palveluksessa.

Johtajat
Kajaani Oy:n toimitusjohtajat:
Paavo Werner Paloheimo (s.1868-k.1921), johtajana 1907-1921
Väinö Kotilainen, johtajana 1921-1924, vuorineuvos
Assar Wichman, johtajana 1924-1934
Niilo Kanto (s.1897 - k.1956), johtajana 1934-1956, diplomi-insinööri, vuorineuvos
Paavo Kivi, johtajana 1956-1962
Martti Olavi (Olli) Paloheimo, johtajana 1956-1962 (s.1894-k.1974), vuorineuvos
Mikko Tähtinen, johtajana 1962-1978 (s.1914-k.2003), diplomi-insinööri, vuorineuvos
Juhani Ahava, johtajana 1978-1989, vuorineuvos (Kajaani Oy:n viimeinen toimitusjohtaja)

Toimitusjohtajat asuivat 1941–1989 Koskikarassa, joka oli yhtiön edustusasunto Kajaaninjoen rannalla.

Poro liikemerkkinä
Kajaani Oy:n liikemerkkinä eli logona oli aiemmin poron pää ja sittemmin kokonainen poron ääriviivat käsittävä hahmo. Yritystunnus kuvaa Kajaanin tehtaan sijaintia Tihisenniemellä, Peuranpäänlahden rannalla. Peuranpäänlahti oli Kajaaninjoessa, Tihisenniemen vieressä nykyisen paperitehtaan lähistöllä sijainnut lahti, joka oli poron (peuran) pään muotoinen. Lahti on nyttemmin täytetty osaksi tehdasaluetta. Kajaani Oy:n porotunnusta on muutettu kolmesti. Viimeisimmän version porosta on suunnitellut Kalervo Kallio Kajaani Oy:n 50-vuotisjuhlien yhteydessä vuonna 1957. Poro-liikemerkki oli käytössä Kajaanin paperitehtaalla vielä Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n aikana vuosina 1989-1995. Vuonna 1996 poro vaihtui UPM:n aarnikotkaan.

Rakennukset ja arkkitehtuuri
1930-1950 luvuilla Kajaani Oy:n arkkitehtina toimi Eino Pitkänen. Tuolta ajalta peräisin olevat rakennukset ovat pääosin hänen käsialaa. Vuosina 1962-1990 Kajaani Oy osti kaikki arkkitehtisuunnittelupalvelut arkkitehtitoimisto Osmo Sillman & Kumpp. Oy:ltä. Sillmannin suunnittelemia rakennuksia ovat muun muassa Paperikone 3 (1971) ja Paperikone 4 (1982) ja Keskusruokala (1970-luku). Sillmannin toimisto on suunnitellut myös suurimman osan uudemmista rakennuksista tehdasalueella. Sisustusarkkitehti Birger Hahl laati yhtiön toimistotiloihin sisustussuunnitelmia 1950-luvulla.

Tärkeitä Kajaani-yhtiölle kuuluneita rakennuksia Kajaanissa ovat muun muassa
 Pääkonttori (nyk. Keskuskonttori) Tihisenniemellä (Arkkitehti Eino Pitkänen)
 Koivukosken ja Ämmäkosken voimalaitokset Kajaaninjoessa (arkkitehdit Onni Tarjanne ja Eino Pitkänen)
 Kajaani Oy:n puutarha nykyisen normaalikoulun vieressä ("Runtinpuoti")
 Kajaani Oy:n sininen talo (purettu, sijaitsi Citymarketin vieressä)
 Sissikadun kerho (edustustila, nyk. Ravintola Wanha Kerho)
 Makkolan ja Ensilän asuinalueet (suunnittelija muun muassa arkkitehti Heikki Tiitola)
 Lampitorni, joka on ensimmäinen yhtiön rakentama kerrostalo Makkolassa
 Paavolan lastentarha (nyk. Kennelpiirin toimitila)
 Ensilän maatila ja mylly
 Karolineburgin kartano
 Yhtiön johtajan asunto Koskikara Kajaaninjoen rannalla (Arkkitehti Eino Pitkänen)
 Vanha pääporttirakennus ja tehtaan paloasema (Arkkitehti Eino Pitkänen)
 Tuotantolaitokset Tihisenniemellä  (suunnittelija muun muassa arkkitehdit Aarno Raveala ja Osmo Sillman)
 Vedenottamo
 Terveysasema
 Kajaanin saha
 Mittausasema (Osmo Sillmann), 1990
 Keskusruokala - Henkilöstöravintola Poronsarvi (Osmo Sillman), 197x
 Höyläämö
 Makkolan sauna- ja pesularakennus (purettu)

Lisäksi yhtiön omistukseen kuuluivat Makkolan, Suvantolan ja Ensilän asuinalueet saunarakennuksineen. Suurin osa asuinalueiden taloista on purettu. Myös Oulujärvellä oleva Ärjänsaari kuului yhtiön omistukseen ja sitä käytettiin yhtiöläisten vapaa-ajanviettopaikkana. Lisäksi yhtiön viereen muodostui Purolan ja Katiskan asuinalueet. Viimeinen Suvantolan 16:sta omakotitalosta poltettiin harjoituksessa 20.1.2009.

Taide
Myös Kajaani Oy on monen suuryrityksen tavoin omistanut taidetta ja esimerkiksi käyttänyt tunnettuja taiteilijoiden töitä palkintoina ja liikelahjoina. Seuraavat taiteilijat ovat tehneet töitä Kajaani Oy:n tilauksesta:

 Kalervo Kallio (veistoksia, mitaleita)
 Raimo Raimela (grafiikkaa)
 Yrjö Rosola (veistoksia)
 Yrjö Forsén (maalauksia)
 W.A. Itkonen (piirroksia)
 L. Tokkola (maalauksia)

Suuri osa Kajaani Oy:lle tehdystä taiteesta on nykyään UPM-Kymmene Oyj:n omistuksessa ja osana taidekokoelmaa.

Yhtiön rautatiekalusto

Kajaanin tehtaiden ja Toppilan sellutehtaan sisäistä liikennettä hoidettiin omilla vetureilla. Toppilassa tehtaan lopettamiseen saakka ja Kajaanissa vuoteen 1992 asti.

Kajaanissa on ollut käytössä seuraavat veturit:
 Valmet Move66 16/1975, myyty vuonna 1992 Rautaruukki Oyj:n Raahen terästehtaalle, jossa edelleen käytössä numerolla 11
 Valmet Move51m 507/1952 (Vv 14, Tve3) Valmistusnumero: 507, valmistusvuosi: 1952, Siirretty Toppilan tehtaalle 1970-luvulla ja myyty edelleen Kuluntalahden siirtoradalle vuonna 1981, josta myyty vuonna 1987 Kempeleeseen Sakari Sivulalle.

Jokapaikan tiilitehtaan savenkuljetuksissa (yli 3 km:n pituinen rata tehdasalueelta Ruukinsuolle lähelle Sokajärven rantaa) ja sisäisissä kuljetuksissa on ollut 750 mm kapearaidekalustoa:
 Tuntematon veturi, käytössä 1926-1930, myyty Oy Uleå Ab:lle 30.12.1930
 Itävaltalaisen Austro-Daimlerin valmistama  veturi, käytössä 1926-1931, Oy Uleå Ab:lle 31.7.1931,  siirron aikoihin varustettu puukaasuttimella 
 Lokomo 3/30.4.1934
 Lokomo 22/17.5.1939
Katerman voimalaitoksen rakennustöihin hankittiin myös 750 mm raideleveyksiset
 Valmet Move1 10/15.8.1945 (puukaasutin)
 Hibberd Planet ?/12.7.1946 (3,5 tonnin malli, dieselmoottori)
 Hibberd Planet ?/23.7.1946 (3,5 tonnin malli, dieselmoottori)
Kapearaidekaluston käyttö rakennustöissä päättyi 1947.

Yhtiön laivat

Kajaani Oy:llä, Oulujoen Uittoyhdistyksellä ja Uittokalusto Oy:llä on ollut myös useita uittokäyttöön tarkoitettuja laivoja, kuten esimerkiksi:
S/S Kajaani I
S/S Kajaani II  (Myös uudempi 1950-luvun moottorivene on ollut nimeltään Kajaani II)
S/S Kajaani III
S/S Kajaani IV
S/S Kajani V
S/S Kajaani VI 
M/s Kunto
S/S Kouta
M/S Ämmäkoski
S/S Toukka
S/S Tevä
S/S Ärjä
Vesibussi Ärjä (vanhempi, puinen)
Vesibussi Ärjä (uudempi, lasikuituinen)
M/S Pömppä N:o 12
M/S Kärppä, 252/1961
Hinaaja 240/1960
Räkätti
Jumpo
Ahmas 
Leppikoski 
Seitenoikea
Kuhmo 
M/S Huikka 
S/S Uitto III, varppauslaiva
S/S Uitto VI, varppauslaiva
S/S Uitto VII, varppauslaiva
S/S Uitto VIII, varppauslaiva
S/S Uitto IX, varppauslaiva

Katso myös 
 Kuluntalahden siirtorata
 Kainuun museo
 Pohjan Sellu
 Toppila Oy
 Oulu Oy
 Iisalmi-Kontiomäki-rata

Lähteet

Kirjallisuutta 
Sakari Virtanen, Yhtiöstä yksiköksi : UPM Kajaani 100 vuotta, UPM-Kymmene Oyj Kajaani, 2006, 295 s., kuv. + 1 DVD-levy, ISBN 951-9070-34-6 (sid.)
Sakari Virtanen, Kainuuseen sijoitettu. Kuvaus Kajaani Oy:n vaiheista vuoteen 1945. Kajaani Oy 1907–1982. Ensimmäinen osa. Helsinki 1982. (75-vuotisjuhlajulkaisu)
Sakari Virtanen, Puusta elävä. Kajaani Oy:n vaiheita vuodesta 1946. Kajaani Oy 1907–1982. Toinen osa. Helsinki 1985. (75-vuotisjuhlajulkaisu)
Paavo Tuovinen. Kehityksen kuvat - Kajaani Oy 1907-1982, valokuvat: Kajaani Oy:n arkisto, Kainuun museo, Akke Virtanen. Kajaani. 1982.
 Kajaani Oy Toimintakertomus 1978 (1979). Kajaani Oy. Kajaani.
Veikko Huovinen. Kajaani Oy 70 vuotta 1977. Kajaani. Kajaani Oy. 1977.
Otso Kukkonen. Kajaani Oy 1907-1967. Kajaani. Kajaani Oy , 1967
Paavo Susitaival. Kajaani Oy 1907-1957. (50-vuotisjuhlajulkaisu)
Lehtonen, K. F., Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö 1907-1932. Kajaani, 1932 (25-vuotisjuhlajulkaisu)
Veikko Keränen. Kajaanin sellutehdas 1909-1982. Veikko Keränen. Kajaani. 1982.
Kauppila, Raili. Yhtiö järjestää. Kainuun museon näyttelyjulkaisu. 1997. Kajaani.
Kauppila Raili, Kainuun Museo. UPM Kajaani 100 vuotta 1907-2007. Hämeen Kirjapaino Oy. 3/2007.
Kajaviesti, Kajaani Oy:n sisäinen tiedotusviesti. Kajaani Oy 1975-1989
Kajaanin kuulumisia : henkilöstölehti. Yhtyneet paperitehtaat Oy 1990-
Kajaani Oy:n kuulumisia. Kajaani. 1942-1989
Keskisarja, Teemu, Afäärifennomaanit, Paloheimo-veljekset suurliikemiehinä ja yhteiskunnallisina vaikuttajina, Porvoo, 2006 (WSOY).
Paavilainen, Marko. Eversti, Upseeri ja teollisuusmies Olli Paloheimo, Porvoo, 2006 (WSOY)
Nykänen, Panu & Paulapuro, Hannu (2005) Telan ympäri - Vuosisata suomalaista paperikone- ja paperinvalmistustekniikkaa. Tekniikan Historian Seura THS ry. Helsinki.

Elokuvia 
 Unohtumattoman Paperitehtaan Muisto (DVD-dokumentti). 2008. Kajaani
 Paperitehtaan väkeä (DVD-elokuva), UPM-Kajaani. 2007. Kajaani
 Kajaani Oy:n toimintaa, lyhytelokuva, n. 30 min. Veikko Aitoaho. 1950-luku. Kajaani. https://www.youtube.com/watch?v=w3g_RzDTo7s
 Kajaani Oy, lyhytelokuva. 1989. Kajaani

Aiheesta muualla 

Oulun teollisuuden kehitys
Kuluntalahden tukkien siirtorata 
 Renforsin ranta (Tihisenniemi - Peurapäänlahti - Peuraniemi)
 Jokapaikan tiilitehtaan radan linjaus (Peruskartta 1:20.000 Kajaani 1952, Timo Meriluodon karttasivut)

Suomalaiset metsäteollisuusyhtiöt
Kajaani
Entiset suomalaiset teollisuusyritykset
Suomen kapearaiteiset rautatiet
Rakentamisen tuotemerkit