Charente (joki)

Charente (, Saintongen murteella Chérente) on Atlanttiin laskeva joki Länsi-Ranskassa. Se alkaa Chéronnacista Haute-Viennen departementista ja kulkee Charenten, Viennen, jälleen Charenten ja lopulta Charente-Maritimen departementtien kautta laskien Atlanttiin Port-des-Barquesin ja Fouras'n välissä, jossa sillä on leveä estuaari.

Nimen alkuperä 

Gallialais-roomalaisena aikana joki tunnettiin kreikan­kielisellä nimellä Κανεντελος (Kanentelos). Tällä nimellä sen mainitsi Klaudios Ptolemaios vuonna 140.

Varhaisimman tunnetun latinan­kielisen tekstin, jossa Charente mainitaan, kirjoitti 300-luvulla gallialais-roomalainen runoilija Ausonius. Nimi esiintyi tuolloin muodossa Carantonus.  Keskiajalla nimi esiintyy muun muassa muodoissa Carentona (1050) ja Karentone (1339), jotka muistuttavavt Charentonnen sekä myös Espanjan Carantona-joen nimeä. Johdin -on- liitettiin joen nimeen ensimmäisen kerran vuonna 799.

Viennen seudun murteessa esiintyy virtaavaa vettä tarkoittava sana onno, joka on mahdollisesti kelttiläistä alkuperää ja saattaa palautua samaan indo­eurooppalaisen kantakielen sanaan *ud-r/n-, josta ovat peräisin myös kreikan sana húdōr, joka esiintyy muihinkin kieliin lainattujen yhdys­sanojen alkuosana muodossa hydro--, sekä gootin kielen vettä tarkoittava sana wato. Kantasana olisi muuntunut ensin muotoon *udnā, myöhemmin unna ja lopulta onno.  Muutamien tutkijoiden mukaan Charenten ja seudun muidenkin jokien nimiin aikoinaan liitetty  johdin -on olisi peräisin tästä sanasta, joskin on vaikea selittää, miksi n ei ole nimessä kahdentunut.  Ernest Nègre onkin pitänyt todennäköisempänä, että kyseessä on galliankielinen suffiksi -ona.

Myöskään nimen kantaosan alkuperästä eivät tutkijat ole päässeet yksimielisyyteen:

Pierre-Yves Lambertin mukaan *Carantonā, johtuisi gallilankielisestä sanasta *karant, joka tarkoittaa ystävää, rakastavaa ja joka on samaa alkuperää kuin bretonin vanhempia tarkoittava sana kar tai kerant. Charente olisi siis "ystävällinen joki", koska se virtaa hitaasti ja rauhallisesti.
Ernest Nègre on arvellut nimen johtuvan esikelttiläisestä sanasta *caranto, joka olisi tarkoittanut hiekkaa. Charente olisi siis "hiekkainen joki."

Charente-joen mukaan ovat saaneet nimensä Charenten ja Charente-Maritimen departementit. Viimeksimainittu nimi tarkoittaa merellistä Charentea. Tämän departementin nimi oli vuoteen 1941 saakka Charente-Inférieure, "Alempi Charente", koska se sijaitsee joen alajuoksun varrella.  Joen mukaan ovat saaneet nimensä myös seudulta peräisin olevat charentaise-huopatossut.

Oksitaanin kielen Limousinin murteessa joen nimi esiintyy muodossa Charanta ja Saingongen murteessa muodossa Chérente.

Maantiede

Departementit, kaupungit ja kunnat 

Charente kulkee seuraavien departementtien, kaupunkien ja kuntien kautta:

 Haute-Viennen departementissa 3 kuntaa;
 Viennen departementissa 10 kuntaa sekä Charroux'n ja Civrayn kaupungit;
 Chartenten departementissa 78 kuntaa, joista kaupunkeja ovat Gond-Pontouvre, Angoulême, Châteauneuf-sur-Charente, Jarnac ja Cognac; suurimpia kyliä ovat Verteuil-sur-Charente, Mansle ja Bourg-Charente;
 Charente-Maritimen departementissa 35 kuntaa, joista kaupunkeja ovat Saintes, Tonnay-Charente ja Rochefort; suurimpia kyliä ovat Chaniers, Port-d'Envaux, Taillebourg ja Saint-Savinien.

Joen kulku

Yleistä 
 
Charente on 381,24 kilometrin pituinen, ja siitä 224 kilometrin pituinen osuus on Charenten departementissa. Linnunteitse matka sen lähteeltä suulle on vain 160 kilometriä, mutta joki on varsin mutkikas ja siinä on runsaasti meandereita. Monessa kohdassa joki haarautuu ja sen haarojen välissä on saaria, joista useimmat kuitenkin jäävät tulvien sattuessa veden alle ja ovat asumattomia.

Charente laskee Atlantin valtamereen. Sen suulla, Rochefortin eteläpuolella on laaja estuaari Fourasin ja Port-des-Barquesin välissä.

Charenten valuma-alue on 10 560 neliökilometrin laajuinen.

Maantieteilijä Daniel Faucher on sanonut, että Charenten laakso muodostaa maastonmuotojensa vuoksi monessa suhteessa tärkeän yhdyssiteen seudun eri alueiden välillä..

Kalastus 
Kalastus on kaikkialla Charenten varrella suosittu vapaa-ajan harrastus. Charenten departementissa varsinaisia lasketaan olevan 600 kilometriä, pienempiä virtaavia vesiä 900 kilometriä, järviä ja lampia 265 hehtaaria, kun taas Charente-Maritimessa on 310 kilometriä jokia, 2240 kilometriä pienempiä virtaavia vesiä ja kanavia sekä 50 hehtaaria lampia ja tekojärviä sekä 30 kilometriä kalastukseen sopivia jokie rantatörmiä. Kalastaa voi myös joen estuaarissa.

Matkailu 

Charenten yläjuoksulla ja sen sivujoilla matkailijat harrastaa kalastusta, melontaa ja luontohavaintoja sekä katsoa jokeen liittyviä nähtävyyksiä, erityisesti myllyjä. Matkailun kehittämisen edellytetään pitävän huolta luonnonympäristön säilymisestä.

Kun Charente alajuoksullaan on leveä, rauhallinen ja purjehduskelpoinen, siellä voi kulkea myös pienillä jokialuksilla. Lisäksi siellä voi harrastaa monia vesi­urheilu­lajeja kuten soutua, kanootti- ja kajakkimelontaa ja vesihiihtoa, Saint-Yrieixin altaalla, tekojärvissä ja estuaarissa myös purjehdusta.

Joen varressa kulkee vaellus- ja retkeily­reittejä, joita pitkin voi kulkea jalkaisin, polkupyörällä tai Angoulêmesta Rochefortiin myös hevosella.

Lähteet

Viitteet 

Ranskan joet
Biskajanlahteen laskevat vesistöt
Haute-Vienne
Vienne
Charente
Charente-Maritime