Henry Francis Lyte

Henry Francis Lyte (1. kesäkuuta 1793 Ednam, Skotlanti – 20. marraskuuta 1847 Nizza, Sardinian kuningaskunta) oli skotlantilainen anglikaanisen kirkon pappi, teologi ja virsirunoilija.

Elämä ja työ 
Henry F. Lyte syntyi Skotlannissa. Hän sai koulutuksensa Dublinin Trinity Collegessa. Jo opiskeluaikanaan hän kirjoitti palkittuja runoja. Hän valmistui 1814, vihittiin papiksi 1815 ja sai ensimmäisen virkansa lähellä Wexfordia Irlannissa. Vuonna 1817 hän muutti Marazioniin, Cornwalliin. Sieltä hän siirtyi vuonna 1819 Lymingtoniin, ja vuonna 1823 hänet nimitettiin Lower Brixhamiin, Devoniin, missä hän oli pappina kuolemaansa saakka.

Koko elämänsä ajan hän kärsi heikosta terveydestä ja vietti usein aikaa Manner-Euroopassa saadakseen helpotusta vaivoihinsa. Vuoteen 1840 mennessä Lyte vietti suuren osan ajastaan ​​lämpimämmässä ilmastossa Ranskassa ja Italiassa. Hän joutui luopumaan työstään 1847. Matkalla Roomaan hän kuoli Nizzassa keuhkotuberkuloosiin ja hänet haudattiin siellä englantilaiseen hautausmaahan 20. marraskuuta 1847.

Lyten runoilijanlahjat olivat ilmenneet jo opiskeluaikana, ja hän on kirjoittanut lähes 300 virttä ja julkaisi kaksi runokirjaa. Tunnetuin hänen virtensä on ”Abide with me: fast falls the eventide” (suom. Oi Herra, luoksein jää). Sen synnystä on useita erilaisia kertomuksia. Kauan on kerrottu, että hän olisi kirjoittanut sen 4. syyskuuta 1847, saman päivän iltana, jolloin hän vietti jumalanpalvelusta viimeisen kerran seurakunnassaan ja että hän antoi virren tekstin ja melodian perheensä jäsenille.  Virren tekstin viittaukset vuoroveteen (eventide) ja jäähyväistunnelma voisivat viitata tähän. Kuitenkin todennäköisempää on, että hän oli kirjoittanut sen aikaisemmin Berry Headissa, jossa hän vietti kesäänsä toipilaana. Virren julkaisi hänen tyttärensä Anna Maria Maxwell Hogg 1850 kirjassa ”Remains of the late Henry Francis Lyte.” 

Virsi on tullut tunnetuksi ja paljon käytetyksi englanninkielisessä maailmassa, niin kirkollisissa kuin maallisissa tilanteissa. Se on ennen muuta iltavirsi, mutta sitä käytetään yleisesti hautajaisvirtenä. Yhä edelleen sitä lauletaan vuosittain jalkapallo-ottelussa, kun Cup Final -ottelu pelataan Wembelyn stadionilla. 

Virsi on tunnettu maalimanlaajuisesti. Alkuaan siinä on ollut kahdeksan säkeistöä, mutta eri kirjoissa siitä on säkeistömäärältään erilaisia versioita, yleisimmin viisi säkeistöä. Yleisimmin sitä lauletaan William Henry Monkin (1823–1889) sävelmällä, joka tunnetaan nimellä Ev­en­tide.

Lyten virsiä suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa 
Suomen ev. lut. kirkon virsikirja

 555 Oi Herra, luoksein jää (Suom. Rauhansäveliä 1894, Martti Ruuth 1903) 

Ruotsin kirkon virsikirja

 189 Luokseni, Herra jää (Oskar Mannström,  ruots 1920 ja säk. 3,5. Suom. [säk. 1,2,6,7], Martti Ruuth 1903, uud. Niilo Rauhala 1976, uud. suom. Niilo Rauhala  1999)

Hengellinen laulukirja

 547 Oi Herra, luoksein jää

Cantemus 

 282 Oi Herra, luoksein jää (Suom. Martti Ruuth 1903)

Seurakunta laulaa 

 32 Sieluni, oi, kiitä Herraa (Suom. Afra Arasola)
 44 Ylistäkää Jumalaa, halleluja! (Suom. Afra Arasola)
 78 Jää luoksein nyt, ilta pian saa (Suom. Uuno Paano)
 366 Paimen hyvä, johda meitä (Suom. Olli Vuorinen 1880, uud. Lauri Thurén)

Lähteet 

Brittiläiset runoilijat
Virsirunoilijat
Brittiläiset teologit
Brittiläiset papit
Skotlantilaiset henkilöt
Vuonna 1793 syntyneet
Vuonna 1847 kuolleet