Suomen rallin onnettomuudet

Suomen rallissa (entinen Jyväskylän suurajot) on kilpailun historian aikana tapahtunut useita onnettomuuksia, joista jotkut ovat vaatineet kuolonuhrejakin. Vuosina 1960 ja 1965 tapahtui katsojan kuolemaan johtanut ulosajo. Vuosina 1974 ja 1983 tapahtui kartanlukijan kuolemaan johtaneet onnettomuudet. Vuonna 1981 AKK:n puheenjohtaja Raul Falin kuoli jäätyään erikoiskokeen maalin ohi vauhdilla ajaneen auton alle. Vuonna 1995 kuoli Hassin erikoiskokeella nolla-auton alle jäänyt katsoja. Vuonna 1996 kuoli Harjun erikoiskokeella yksi katsoja ja yli 20 katsojaa loukkaantui.

Onnettomuus Ouninpohjan erikoiskokeella 1974 

Vuonna 1974 ajoi kilpailijapari Vesa Nieminen – Seppo Jämsä Morris Mini 850 -autollaan puukaiteeseen Ouninpohjan erikoiskokeella (EK5). Jämsä loukkasi onnettomuudessa rintakehänsä ja kuoli myöhemmin sairaalassa vammoihinsa.

Raul Falinin kuolema 1981 

Vuoden 1981 suurajoissa kuoli AKK:n puheenjohtaja Raul Falin. Onnettomuus tapahtui, kun itävaltalainen ralliautoilija Franz Wittmann ajoi rallin neljännen, Ehikin erikoiskokeen maaliin täyttä vauhtia Jämsänkosken pohjoispuolella. Wittmann ei huomannut maalimerkkiä vaan jatkoi vauhdilla eteenpäin. Hän havahtui vasta 220 metriä maalilinjan jälkeen havaittuaan ajanottajien pakettiauton. Sen vierellä tien puolella seisoivat Raul Falin ja Suomen rallicross-toiminnan johtomiehiin kuulunut Boris Rung.

Kello oli 20 ja vallitsi hämärä, kun Wittmann näki edessään pakettiauton. Wittmannin jarruttaessa autojen välimatka oli hyvin lyhyt. Matka ei riittänyt pysäyttämään ralliautoa vaan se liukui vähän sivuttain eteenpäin. Auton peräosa osui Faliniin lennättäen tämän 15 metrin päähän. Boris Rung ehti reagoida auton tuloon sen verran, että pyrki pakettiauton taakse suojaan. Hän ei ehtinyt suojaan, vaan Falinin sinkoutuva ruumis kaatoi hänet tielle.

Falinilla ja Rungilla oli oikeus olla ajanottajien auton luona. Erikoiskokeen maalin jälkeen autojen kuului hidastaa ja tulla ajanottajien luokse normaalia siirtymävauhtia. Falin ja Rung eivät osanneet pelätä mitään, sillä onnettomuus tapahtui niin yllättäen.

Järkyttynyt Wittmann kertoi tapahtuman jälkeen, etteivät hän eikä hänen kartanlukijansa Nestinger nähneet erikoiskokeen päättymisestä ilmoittavaa merkkiä. Järjestäjät puolestaan kertoivat, että sata metriä ennen maalia ollut merkki ja maalissa ollut merkki olivat vartioituja ja selvästi näkyvissä. Wittmann väitti erikoiskokeen yleisön peittäneen merkit näkyvistä, mutta järjestäjät kiistivät tämän.

Rallin kilpailutuomarina ollut AKK:n pääsihteeri Antti Syvälahti ihmetteli, miten maali oli voinut jäädä havaitsematta. Rallia oli ollut mahdollisuus harjoitella kaksi viikkoa ja erikoiskokeiden piti olla metrilleen ajajien tiedossa. Kaikki muut havaitsivat erikoiskokeen maalin. Wittmannin kartanlukija kertoi, ettei huomannut pikataipaleen loppumista nuottien loppumisesta, sillä hän etsi katseellaan tien sivusta maalin lähestymismerkkiä. Hän tiesi, että maali oli hyvin lähellä, mutta katsojat peittivät näkyvyyden, niin ettei hän huomannut lähestymismerkkiä.

Kilpailun jury kokoontui pian onnettomuuden jälkeen ja päätti sulkea Wittmannin kilpailusta. Jury perusteli päätöstään sillä, että kilpailun valvojat saivat estää vaarallisena pitämänsä kilpailijan ajon. Kilpailusta sulkemiseen vaikutti myös se, että pelättiin onnettomuuden aiheuttaman šokin tekevän Wittmannin ajosta vaarallisen. Wittmann ehti ajaa kuitenkin muutaman erikoiskokeen, sillä hän ei heti saanut tietoa onnettomuuden vakavuudesta. Vasta kilpailusta sulkeminen lopetti hänen ajonsa.

Onnettomuutta tutkittaessa poliisi kuulusteli noin 40 henkilöä: Franz Wittmann ja hänen kartanlukijansa Kurt Nestinger, ajanottoryhmän jäsenet, turvallisuus- ja erikoiskoevastaavat sekä useita katsojia. Wittmannia vastaan nostettiin syytteet kuolemantuottamuksesta ja kolmesta vammantuottamuksesta. Tapausta käsiteltiin marraskuussa 1981 Jämsän kihlakunnanoikeudessa, joka hylkäsi kaikki syytteet. Vuonna 1983 antamassaan päätöksessä Vaasan hovioikeus piti äänin 2–1 voimassa kihlakunnanoikeuden tuomion. Sähköpostitse tavoitettu Franz Wittmann oli 37 vuotta myöhemmin haluton muistelemaan tapahtunutta eikä vastannut Iltalehden haastattelupyyntöön.

Onnettomuus Pihlajakosken erikoiskokeella 1983 

Vuonna 1983 ajoi Pekka Mällinen Ford Escortillaan rajusti ulos Pihlajakosken erikoiskokeella (EK8) sillä seurauksella että hänen kartanlukijansa Reijo Nygren kuoli.

Onnettomuus Humalamäen erikoiskokeella 1984 

Vuonna 1984 tapahtui Humalamäen erikoiskokeella yli 20 henkilön loukkaantumisen vaatinut ulosajo. Kilpailun loppupäässä reitille startannut britannialaiskuljettaja Julian Roderick saapui Humalamäen hyppysuoralle kovalla vauhdilla. Kahden hypyn välillä hän menetti autonsa hallinnan, mutta yritti palauttaa auton suoraan linjaan hallitsemattomilla korjausliikkeillä. Auton perä putosi korjausliikkeen päätteeksi ojaan ja lähti pyörimään korkein voltein yleisön joukossa. Liian lähellä reittiä järjestysmiesten kehotusten vastaisesti ollut katsojamuuri ei ehtinyt auton alta pois. Vaikka kuolonuhreilta vältyttiin, yli 20 henkilöä loukkaantui, myös Julian Roderick ja hänen kartanlukijansa.

Onnettomuuden johdosta Humalamäki poistettiin Suurajojen ohjelmistosta, mutta erikoiskoetta on ajettu satunnaisesti Jyväskylän ympäristössä kilpailluissa talviralleissa.

Onnettomuus Hassin erikoiskokeella 1995 

Vuoden 1995 rallissa 20-vuotias nainen kuoli jäätyään Bruno Thiryn ajaman nolla-auton alle Hassin erikoiskokeella (ek 16).

Onnettomuus Harjun erikoiskokeella 1996  

Harjun erikoiskokeella 23. elokuuta 1996 suistui kilpa-auto tieltä yleisön joukkoon. Onnettomuudessa kuoli yksi ja loukkaantui 36 katsojaa.

Harjun kaupunginosassa Jyväskylässä ajettu erikoiskoe oli perjantain ainoa pikataival. Jo ensimmäisenä reitille lähtenyt ajoi Pitkäkadun suoran päässä olevan oikealle kääntyvän mutkan pitkäksi, mutta kuljettajan hiljaisesta tilannenopeudesta johtuen henkilövahingoilta vältyttiin. Reitille numerolla 65 lähtenyt Karsten Rikhardt saapui mutkaan noin 120 kilometrin tuntivauhdilla. Tien luonteesta, liiallisesta nopeudesta ja väärästä ajolinjasta johtuen kuljettaja menetti auton ohjattavuuden. Rikhardtin ajama Mitsubishi syöksyi tien reunassa olleeseen painanteeseen, nousi tiestä ilmaan ja osui liikennemerkkiin. Mitsubishin pudotessa maahan sen pohjapanssari irtosi ja auto nousi ilmaan uudestaan. Holtittomasti ilmaan noussut ajokki törmäsi jalankulkuväylän betoniesteisiin syöksyen kaukana tiestä olleen yleisön joukkoon. Noin 40 kilometrin tuntivauhdissa auto osui useisiin katsojiin. Tilanteen aiheuttaman paniikin vuoksi osa yleisöstä tallautui toisten jalkoihin.

45-vuotias belgialainen katsoja Ludo Briers kuoli onnettomuudessa saamiinsa vammoihin, yhdeksän loukkaantui vakavasti ja 27 lievästi. Onnettomuuden jälkeen Pitkäkadun suoralle rakennettiin renkaista hidasteshikaani, jotta ajonopeudet onnettomuusmutkaan saatiin alenemaan.

Onnettomuus Mökkiperän erikoiskokeella 2001 
Kaksi katsojaa loukkaantui Jyväskylän MM-rallin erikoiskoe 4:llä Mökkiperässä Jyväskylän maalaiskunnassa, kun italialainen Massimo Macaluso ajoi ulos tieltä Fiat Punto Super 1600:llaan.

Onnettomuus Parkkolan erikoiskokeella 2004 
Mitsubishi-kuljettaja Ari Laivola ajoi ulos ja neljä katsojaa loukkaantui.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Ukkonen, Olavi – Jyväskylän Suurajot 1951–1990
 Ylen Elävä arkisto: Satunnaiset sankarit

Autourheiluonnettomuudet Suomessa
Onnettomuudet