Askola

Askola, aikaisemmin Askula, on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on maata ja loput  km² sisävesialueita.

Askolan naapurikunnat ovat Myrskylä, Mäntsälä, Pornainen, Porvoo ja Pukkila.

Historia 

Muinaisjäännösrekisterissä on 235 löytöä Askolan alueelta. Kopinkallion kvartsilouhos on valtakunnallisesti merkittävä muinaisjäännös. Maanviljelys on aina ollut tärkeää, ja alue on ollut tiheästi asuttu jo kivikaudella. Aluksi Askolassa harjoitettiin kaskiviljelyä, 1700-luvun kuluessa siirryttiin peltoviljelyyn.

Vaikka Askola sijaitsee lähellä Uudenmaan rannikkoa, 1200-luvulla alkanut ruotsalaisasutus ei juurikaan levinnyt Askolan alueelle aivan kaakkoisimpia kyliä lukuun ottamatta. Keskiajalta lähtien Askola kuului laajaan Porvoon hallintopitäjään.

Askolan seurakunta oli osa Porvoota vuoteen 1639, jolloin siitä tuli kappeliseurakunta. Se itsenäistyi lopullisesti vuonna 1896. Askolan kirkko valmistui vuonna 1799.

Maantiede 
Askolan vesialueita ovat Porvoonjoki ja 11 järveä kunnan itäosassa. Järvistä pinta-alaltaan suurin on Tiiläänjärvi.

Askolassa ei ole Natura-alueita, mutta viisi kallioaluetta on luokiteltu valtakunnallisesti arvokkaiksi. Yhdessä niistä, Kirnukalliossa ovat tunnetut Askolan hiidenkirnut. Porvoonjokilaakson valtakunnallisesti arvokas maisema-alue ulottuu myös Askolan puolelle. Kulttuurimaisemana on suojeltu myös Prestbackan kartano ja Pappilanharjun luonnonsuojelualue.

Kylät ja kulmakunnat
Askolassa on 12 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1967):

 Askolan kylä
 Huuvari
 Juornaankylä
 Korttia
 Monninkylä
 Nalkkila

 Nieto
 Puharonkimaa
 Särkijärvi
 Tiilää
 Vahijärvi
 Vakkola

Taajamat
Vuoden 2020 lopussa Askolassa oli 4 878 asukasta, joista 2 588 asui taajamissa, 2 232 haja-asutusalueilla ja 58:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Askolan taajama-aste on 53,7 %. Askolan taajamaväestö jakaantuu kahden eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Talous 
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet olivat Konevuori Oy, Askolan Kiinteistöt ja Kallionporaus Arto Soininen.

Pohjoismaiden suurin kanisterintekijä Muovi-Heljanko toimii Askolassa. Se valmistaa suurimman osan Suomessa myydyistä muovisista viinapulloista ja salaattikastikepulloista.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Askolassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Askolan seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Askolan alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.

Väestö 
Tilastokeskuksen ennusteen mukaan Askolan väkiluku kasvaa tasaisesti.

Askolalaisten koulutustaso on keskimääräistä alhaisempi. Noin 40 prosentilla ei ole tutkintoa, osuus on suurempi kuin keskimäärin Uudellamaalla tai koko maassa. Alle 20 prosentilla 15 vuotta täyttäneistä on vähintään alimman korkea-asteen tutkinto.

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Palvelut 

Askolassa on neljä alakoulua (Juornaankylän koulu, Kirkokylän koulu, Monninkylän koulu, Särkijärven koulu), yksi yläkoulu (Askolan koulu) ja yksi lukio (Askolan lukio) sekä yksi ammattikoulu (Careeria, Askolan toimipiste). Yläkoulu ja lukio saa oppilaita myös naapurikunta Pukkilasta, jossa ei ole omaa alakoulun jälkeistä kouluopetusta.

Askolan kirjasto toimii kuudessa paikassa: kirkonkylässä, Monninkylässä ja neljällä koululla.

Julkista terveydenhoitoa tarjotaan muun muassa Askolan terveyskeskuksessa.

Askolassa on vain kaksi Sale -ruokakauppaa, joista toinen sijaitsee kirkonkylässä ja toinen Monninkylässä. Paikalliset ovat myös toivoneet kuntaan kolmatta ruokakauppaa joltakin kilpailevalta ketjulta.

Liikenne
Askolan kautta kulkee Porvoon ja Mäntsälän välinen kantatie 55.

Etäisyyksiä Askolasta
 Helsinki 70 km
 Hyvinkää 45 km
 Järvenpää 30 km
 Lahti 65 km
 Porvoo 20 km

Kulttuuri

Nähtävyyksiä 
 Askolan hiidenkirnut
 Johannes Linnankosken nuoruudenkoti
 Ala-Koskipää 1750-luvulta
 Askolan kotiseutumuseo
 Askolan kirkko
 Prestbackan maatila- ja apteekkikokoelma, Prästbackan kartano
 Byändan (Kylänpään) kartano
 Dampbackan (Tampin) kartano
 Korttian hiidenkirnut
 Käpykylän kartano
 Vanhakartano Korttialla
 Uusikartano Korttialla
 Tiilään kartano

Ruokakulttuuri 
Askolan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa, veskunakräämi eli luumukreemi sekä kuoritusta maidosta tehty kattilajuusto.

Hallinto ja politiikka 
Askola kuuluu Uudenmaan vaalipiiriin ja sen kunnanvaltuustossa on 27 kunnanvaltuutettua. Kaudella 2021–2025 kokoomuksella on yhdeksän paikkaa, keskustalla kuusi, SDP:llä viisi, perussuomalaisilla viisi, vihreillä yksi ja RKP:llä yksi.

Askolan kunnanjohtaja 2020–2021 oli Teemu Kejonen. Hän kuoli tammikuussa 2021. Maaliskuussa 2021 hänen seuraajakseen valittiin Ilari Soosalu.

Tunnettuja asukkaita 
 Hjalmar Kahrila (ent. Karlsson), kuvataiteilija
 Katri Helena, iskelmälaulaja
 Oskari Kumpu, painija ja puna-armeijan upseeri
 Johannes Linnankoski, kirjailija
 Olli-Matti Oinonen, ohjaaja-näyttelijä
 Alli Saarentaus-Salo, opettaja ja kirjailija
 Aatu Kangasniemi, moukarinheittäjä ja kuulantyöntäjä

Kirjallisuutta 
 Heikki Laurinmäki: Askolan historia 1, kustantaja Askolan kunta, Porvoon Kirjapaino Oy Porvoo 1957
 Pekka Peltola: Tavallisia ihmisiä, Kustannusosakeyhtiö Tammi, KK:n kirjapaino Helsinki 1970
 Leevi Mäittälä: Askolan historia 2, kustantaja Askolan kunta, ISBN 951-99790-6-9, WSOY Porvoo 1986
 R. Hausen, Anteckningar om Askola kapellkyrka (Finska Vetenskaps-Societetens Bidrag 44)

Katso myös 
 Luettelo Askolan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Askolan kunnan verkkosivut
 Tilastokeskus - Askolan avainluvut
Suomen Sukututkimusseura: Tietoja seurakunnista 

Seulonnan keskeiset artikkelit