Pasilan veturitallit

Pasilan veturitallit on Helsingin Keski-Pasilassa sijaitseva vanha veturitallialue ja Museoviraston suojelukohde. Kokonaisuus koostuu kahdesta, pohjoisesta ja eteläisestä, kaarenmuotoisesta talliyksiköstä. Veturien säilytys talleilla päättyi 1990-luvulla, mutta osassa tiloja säilytetään edelleen Väyläviraston kunnossapitokalustoa. Veturitallit omistaa valtio.

Pasilan talleja on kutsuttu Suomen suurimmaksi ja arkkitehtonisesti arvokkaimmaksi veturitallikokonaisuudeksi. Helsingin kaupunginmuseon mukaan veturitallien ympäristö on Suomen ensimmäisen teollistamisvaiheen aikakauden ”erikoislaatuinen ja voimakasilmeinen ympäristökokonaisuus”.

Historia 
Päätös uusien veturitallien rakentamisesta tehtiin vuonna 1897. Vanhat tallit, kuten myös Helsingin konepaja, sijaitsivat 1860-luvulta lähtien keskustassa päärautatieaseman luoteispuolella VR:n makasiinien läheisyydessä. Keskusta-alueen käytyä ahtaaksi vaunujen valmistus siirrettiin Vallilassa sijaitsevaan Pasilan konepajaan vuonna 1898. Uuden veturitallin ensimmäinen vaihe valmistui Keski-Pasilaan vuonna 1899. Samana vuonna valmistui kolmikerroksinen konttorirakennus, joka yhdistää toisiinsa pohjoisemman ja eteläisemmän veturitalliyksikön. Eteläisempi osa valmistui vuonna 1904.

Veturitallit palvelivat höyryvetureiden levähdyspaikkana, jossa suoritettiin myös huoltoa ja pieniä korjauksia. Talleille rakennettiin kaksi kääntöpöytää, jotka ovat edelleen olemassa samoilla paikoillaan. 

Veturitalleja laajennettiin vuosien varrella. Ensimmäisessä vaiheessa vuonna 1899 talleilla oli paikat 24 veturille, mutta vuonna 1904 niitä oli jo 38. 1920-luvulla pohjoisempi veturitalli oli lähes täysympyrän muotoinen, ja laajimmillaan kokonaisuus oli 1950-luvulla. Pääradan sähköistämisen ja ratapenkan leventämisen yhteydessä 1970-luvulla pohjoista veturitallia jouduttiin huomattavasti purkamaan. Toiminta siirtyi muualle kuitenkin vasta 1990-luvulla, ja samaan aikaan rakennukset suojeltiin.

Rautatieläistalot 
Tallien länsipuolella sijaitsee 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa rakennettu rautatieläisasuntojen pihapiiri, johon kuuluvat Toralinna-niminen asuinkasarmi ja kaksi puista asuinrakennusta. Rautatieläistalot ovat myös suojeltuja.

Nykytila ja kehityshankkeet   

Suuressa osassa talleista on tänä päivänä toimistotilaa ja harrastustoimintaa, kuten kiipeilykeskus ja petankkihalli. Alueella on toiminut vuodesta 1999 alkaen tapahtumaravintola ja vuodesta 2012 kaupunkiviljelypuutarha.  

2000-luvulla veturitallien pohjoispuolinen ympäristö Keski-Pasilassa on muuttunut ratapiha-alueesta voimakkaan uudisrakentamisen myötä palvelu- ja asuinalueeksi ja liikenteen solmukohdaksi. Merkittävä liikennepaikka Pasila alapiha lakkautettiin vuonna 2008 sen jälkeen, kun liikenne päättyi Länsisataman radalla ja Sörnäisten satamaradalla. Veturitallien pohjoispuolelle on rakentunut uusia katuja ja rakennuksia, kuten Veturitie ja kauppakeskus Tripla. Tallien länsipuolella on edelleen käytössä pieni raidehuollon ratapiha, jota kuitenkin pyritään supistamaan tulevaisuudessa entistä pienemmälle alueelle.

Kaupunkikulttuurin paikka 
Tallirakennukset säilyvät suojeltuina, mutta alueesta halutaan kehittää avointa puisto- ja tapahtuma-aluetta. Veturitallinpiha-nimisessä hankkeessa pääasiassa ratapihan alueesta kehitettäisiin muun muassa liikuntaan ja konserteille sopiva ”kaupunginosapiha”. Laaksomaisella alueella pyritään säilyttämään historiallinen ja matala profiili vastapainona Pasilan kaupalliselle asemaympäristölle ja Keski-Pasilaan rakentuville tornitaloille. Raideyhteys pohjoisemmalle veturitallille säilytetään. 
Veturitallien eteläpuolelle suunnitellaan uutta ratahuoltovarikkoa.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla  

 

Pasila
Helsingin suojellut rakennukset
Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Helsingin historia
Suomen rautatieliikenne