McDonald’s

McDonald’s (puhek. Mäkkäri) on (Subwayn jälkeen) maailman toiseksi suurin kansainvälinen pikaruokaketju, ja yksi maailman tunnetuimmista brändeistä. Suomessa ketju oli vuonna 2014 neljänneksi suurin pikaruokaketju Hesburgerin, Subwayn ja Kotipizzan jälkeen. Vuonna 2020 McDonald’silla oli 119 maassa yli 39 000 ravintolaa, joissa ruokailee päivittäin yli 70 miljoonaa ihmistä.

Yritys on talousvaikeuksissa kovan kilpailutilanteen ja kuluttajien muuttuvien makutottumusten vuoksi, ja sen toimitusjohtaja vaihtui siksi helmi-maaliskuun 2015 vaihteessa. Väistyneen toimitusjohtajan Don Thompsonin tilalle nousi brändijohtajana aikaisemmin työskennellyt Steve Easterbrook. Marraskuussa 2019 Easterbrookin tilalle nousi Chris Kempczinski.

Tunnus 

McDonald’sin näkyvimmät symbolit ovat kultaiset kaaret (), joiden on sanottu kilpailevan tunnettavuudessa jopa kristinuskon ristin kanssa. Kaaret suunnitteli nykyisin lähes tuntematon arkkitehti Stanley Clark Meston yhteistyössä McDonaldin veljesten kanssa vuonna 1953 Phoenixiin avattuun ravintolaan. Kultaiset kaaret kuuluivat aina 1970-luvulle asti rakennettujen McDonald’s-ravintoloiden arkkitehtuuriin, mutta nykyisin niitä käytetään lähinnä enää logossa. 1970-luvun jälkeen McDonald’sin ravintoloiden ulkonäköä on merkittävästi uudistettu vasta vuodesta 2006 alkaen avatuissa ravintoloissa. Ketjun maskotti on Ronald McDonald -klovni. McDonald’sin tunnuslause on I’m lovin’ it.

Historiaa 

Richard ”Dick” McDonald ja hänen veljensä Maurice ”Mac” McDonald olivat pikaruokailun pioneereja. He olivat kotoisin New Hampshiresta. Veljesten ensimmäinen pikaruokapaikka oli hot dog -myyntikoju Arcadiassa, Kaliforniassa. Kojun nimi oli Airdome; se avattiin vuonna 1937. Tämän kojun myyntituotoilla he avasivat vuonna 1940 San Bernardinoon, Kaliforniaan autokaistallisen grillikioskin, jonka he nimesivät McDonald’siksi.

Perheyrityksestä monikansalliseksi yhtiöksi McDonald’sin laajensi kuitenkin Ray A. Kroc, joka sai veljekset laajentamaan ketjua franchise-myyntisopimuksin. Ensimmäinen franchise-sopimus solmittiin vuonna 1955, jolloin katsotaan nykyisen McDonald’sin syntyneen. Tuolloin McDonald’s-ravintoloita oli jo kahdeksan. Krocista tuli McDonald’s Corporationin johtaja vuonna 1955. Viiden vuoden kuluttua ketjussa oli 228 ravintolaa. Vuonna 1961 Kroc osti McDonaldin veljekset ulos yhtiöstä. Hänen vetäydyttyään vanhemmaksi puhemieheksi vuonna 1977 yhtiön liikevaihto oli 3,7 miljardia dollaria vuodessa.

Toinen Yhdysvaltain ulkopuolinen McDonald’s-ketjun ravintola avattiin Richmondin kaupungissa Brittiläisessä Kolumbiassa, Kanadassa 1. kesäkuuta 1967.

Kesäkuussa 2017 McDonald’s kertoi vetäytyvänsä olympialaisten sponsoroinnista, jossa se oli toiminut vuodesta 1976 lähtien. Vielä vuonna 2012 McDonald’s sekä kansainvälinen olympiakomitea allekirjoittivat kumppanuussuhteen jatkumisesta vuoteen 2020 asti, mutta McDonald’sin vetäytymispäätös lopetti kumppanuussuhteen välittömästi kesäkuussa 2017. McDonald’s sponsoroi vielä vuoden 2018 talviolympialaisia Etelä-Korean Pyeongchangissa.

Vuonna 2017 McDonald’s osti Dynamic Yield -yrityksen, jonka teknologialla voidaan tarjota autokaistaa käyttäville digitaalinen ruokavalikoima, jossa on huomioitu vuorokaudenaika, sää, keittiön kiireystilanne ja suositut tuotteet.

Kulttuuriset kytkennät

McDonald’s on nähty myös yhdysvaltalaisen kulttuurin leviämisen symbolina. Ketjun ensimmäinen ravintola Neuvostoliiton pääkaupungissa Moskovassa avattiin 1990. Ketju levisi nopeasti entisiin kommunistisiin Itä-Euroopan maihin niiden olojen vapauduttua. Yhdysvaltalainen kolumnisti Thomas L. Friedman esitti leikkimielisen teorian, jonka mukaan kaksi valtiota, joissa on McDonald’s, eivät sodi koskaan toisiaan vastaan (mikä on variaatio kansainvälisten suhteiden liberalismista, jonka mukaan liberaalis-demokraattiset valtiot eivät sodi keskenään). Friedmanin sääntö on rikkoutunut jo useita kertoja, esimerkiksi Yhdysvaltain miehittäessä Panaman 1989, maaliskuussa 1999 Nato-maiden aloitettua Serbian pommitukset sekä toisaalta Intian ja Pakistanin, toisaalta Libanonin ja Israelin välisissä konflikteissa.

McDonald’sin kuuluisin hampurilaistuote Big Mac on niin yleinen globaali kulutushyödyke, että arvostettu taloustieteen julkaisu The Economist ja UBS-pankki ovat popularisoineet ”Big Mac -indeksin”, joka kuvaa ostovoiman eroja maailman eri maissa mittaamalla, kuinka kauan keskivertopalkansaajan täytyy työskennellä voidakseen ostaa yhden hampurilaisen.

Freakonomics-kirjan kirjoittaja Stephen Dubner on kuvannut McDonaldsin tuplajuustohampurilaista ihmiskunnan historian ravitsevimmaksi ja halvimmaksi ruoaksi. Yksi tuplajuustohampurilainen sisältää 390 kaloria ja puolet päivittäisestä proteiinintarpeesta 1-2 US-dollarin hintaan, jolla on merkittävä vaikutus köyhempien ihmisten ravinnonsaantiin.

McDonald’sin innovaatioihin kuuluvat jo McDonaldin veljesten käyttämä itsepalveluperiaate, jossa asiakas saa ruokansa tiskiltä, ja halvan osa-aikaisen opiskelijatyövoiman laaja käyttö. Suurin osa ravintoloista on yksityisten franchise-yrittäjien omistuksessa. Kiinteistöt ovat erittäin keskeinen osa McDonald’sin liiketoimintaa, sillä yhtiö omistaa useimmat keskeisillä paikoilla olevat liiketilat, joista yrittäjät maksavat sille vuokraa. Yhtiön perustaja onkin sanonut, että "McDonald’sin [pää-]liiketoimintaa on kiinteistötoiminta": pikaruokamyymälöitä perustetaan vain sen takia, että niiden avulla saavutetaan paras tuotto kiinteistötilalle. Vuonna 2013 McDonalds oli Forbesin vuosittaisessa Global 2000 -listalla maailman 180. suurin yritys  ja markkina-arvoltaan maailman 61. suurin .

Kritiikki 

Viime vuosina McDonald’s on joutunut globalisaatiokriittisten ryhmien kritisoimaksi työvoimapolitiikkansa ja ympäristöhaittojen vuoksi. Termi ”McJob” on alkanut tarkoittaa matalasti palkattua työtä, josta ei ole mahdollisuuksia edetä mihinkään. Sana lisättiin Merriam-Webster’s Collegiate Dictionaryn 11. painokseen McDonald’sin protestista huolimatta. Yhdysvaltalaiset kuluttajat taas ovat nostaneet useita oikeusjuttuja yhtiötä vastaan, koska sen tuotteita pidetään syynä ylipainoon. Huomiota herätti myös Morgan Spurlockin vuoden 2004 elokuva Super Size Me, jossa Spurlock eli kuukauden ajan pelkästään McDonald’sin tuotteilla.

McDonald’s kävi 1990-luvulla pitkän ”McLibel”-nimellä tunnetun oikeustaistelun kahta yhtiön toimitapoja kritisoinutta Lontoon Greenpeacen brittiaktivistia vastaan. Vaikka McDonald’s virallisesti voittikin tapauksen, oikeudenkäynnin aikana vahvistettiin muun muassa yhtiön huonot työolot sekä ruuan vaikutus erilaisiin sairauksiin.

31. tammikuuta 2011 ”Food Liberation Army” -niminen ryhmä ”kidnappasi” yhtiön maskottia Ronald McDonaldia esittävän patsaan Ruoholahden McDonaldsista Helsingissä. Ryhmä julkaisi internetissä tiedotteen, jossa se ilmoitti ”teloittavansa” patsaan, mikäli McDonald’s ei vastaa sille esitettyihin kysymyksiin 11. helmikuuta 2011 mennessä. Ryhmän esittämät kysymykset käsittelivät muun muassa McDonald’sin valmistusprosessin salaamista, yhtiön vuosittain tuottamien jätteiden määrää ja yhtiön epäeettistä toimintaa ruoan tuottamisessa. Suomen McDonald’sin viestintäpäällikko Heli Ryhänen ilmoitti, ettei yhtiö keskustele rikollisten kanssa. 23. toukokuuta 2012 McDonald’s haastoi ryhmän jäsenet oikeuteen petoksesta ja väärennöksestä. 4. kesäkuuta 2012 ryhmän jäsenille vaadittiin sakkoja patsaan viemisestä. Syytteen mukaan ryhmän jäsenet esittivät McDonald's-ravintolassa väärennetyn huoltokaavakkeen, jolla he saivat patsaan mukaansa. Ryhmän jäsenten motiivi oli elokuvanteko. Ryhmään kuuluva kuvataiteilija käytti patsasta omassa elokuvassaan. Poliisi takavarikoi patsaan kuvataiteilijalta helmikuussa 2011 ja palautti sen takaisin McDonald's-ravintolaan. 21. kesäkuuta 2012 ryhmän kaksi jäsentä tuomittiin maksamaan 60 euroa päiväsakkoa ja ryhmään kuulunut kuvataiteilija tuomittiin maksamaan noin vajaa 2 000 euroa päiväsakkoa.

McDonald’s Suomessa 

Suomen ensimmäinen McDonald’s-ravintola avattiin Tampereen Keskustorilla 14. joulukuuta 1984 samalla paikalla olleen Burger Kingin tilalle. Ravintola tuhoutui sittemmin rasvakeittimestä syttyneessä tulipalossa 14. toukokuuta 2010. Ravintola avattiin myöhemmin uudelleen huhtikuussa 2012, mutta lopetti muutaman vuoden kuluttua. Joulukuussa 2007 ravintoloita oli 38 paikkakunnalla yhteensä 83 kappaletta ja ketjun palveluksessa työskenteli noin 3 200 henkilöä. Ravintoloista 20 prosenttia omistaa McDonald’s Oy.  Maailman ensimmäinen risteilylaivassa sijainnut McDonald’s-ravintola sijaitsi Silja Europalla laivan neitsytmatkasta vuodesta 1993 vuoteen 1996. Monissa yhteyksissä sitä pidetään maailman ensimmäisenä kelluvana McDonald's-ravintolana, mutta ensimmäinen oli St Louisissa sijainnut ravintola. Perinteisten ravintoloiden lisäksi Helsinkiin avattiin 90-luvulla kolme teemaravintolaa, jotka poikkesivat muista sisustukseltaan. Nämä ravintolat olivat Mannerheimintien Rokkimäkki, Kurvin Rallimäkki ja aseman Spacemäkki. Näistä ainoana jäljellä on enää Rokkimäkki. Suomessa eniten McDonald’s-ravintoloita on Helsingissä (17), Tampereella (5) ja Vantaalla (5). 

Heinäkuussa 2008 Kauppalehti kertoi, että Suomen McDonald’s on muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta tehnyt tappiota koko olemassaolonsa ajan. Yhtiötä rahoitetaan pääkonttorista saatavilla pääomalainoilla, joita on maksettu Suomeen yhteensä 86 miljoonaa euroa.

Lokakuussa 2015 ketju ilmoitti ravintoloiden sulkemisista ympäri maata. Syynä tähän oli alan kiristynyt kilpailu. Seitsemän suljetun ravintolan jälkeen Suomeen jää 74 McDonald’s-ravintolaa.

Marraskuussa 2015 uutisoitiin, että Tampereen Keskustorilla sijaitseva Suomen ensimmäinen McDonald’s-ravintola suljetaan vuokrasopimuksen päättymisen vuoksi.

McDonald’s aloitti kotiinkuljetukset yhteistyössä Woltin kanssa Helsingissä 8. toukokuuta 2018. Pikaruokaa voi tilata kotiinkuljetuksella Helsingin yhdeksästä McDonald’s-ravintolasta. Mukana olevat ravintolat ovat Meilahti, Kamppi, Pitäjänmäki, Töölö, Hakaniemi, Teollisuuskatu, Ruoholahti, Forum katutaso ja Kluuvi.

McDonald’s on Suomen kolmanneksi suurin ravintolaketju Hesburgerin ja Subwayn jälkeen (2019).

Tunnetuimpia tuotteita 

 Big Mac -kerroshampurilainen, jossa on salaattia, Big Mac -kastike, kaksi pihviä ja sipulia
 McFeast-hampurilainen, jossa on salaattia, majoneesia, pihvi, pihvitomaattisiivuja, suolakurkkua, sipulia, cheddarjuustoa, ketsuppia ja sinappia
 Juustohampurilainen, jonka pihvin päällä on juustoviipale ja sämpylän välissä sinappia, ketsuppia, maustekurkkua ja kuivasipulia
 Tuplajuustohampurilainen, jossa on kaksi pihviä, kaksi juustoviipaletta ja sämpylän välissä sinappia, ketsuppia, maustekurkkua ja kuivasipulia
 Quarter Pounder -hampurilainen, jossa on samat täytteet kuin juustohampurilaisessa, mutta on kooltaan paljon isompi
 El Maco 
 McChicken 
 Chicken McNuggets, rapeaksi friteerattuja dipattavia leivitettyjä kananpaloja
 Happy Meal -lastenateria, koostuu hampurilaisesta, kananugeteista tai juustohampurilaisesta, ranskanperunoista, miniporkkanoista tai omenalohkoista, juomasta sekä säännöllisesti vaihtuvasta lelusta
 McMuffin-aamiaissämpylä
 Sundae-pehmytjäätelö, johon voidaan valita kinuski-, suklaa- tai mansikkakastike
 Pirtelöt 
 McFlurry-jäätelö, joka kehitettiin vuonna 1997

Hampurilaisen tai kananugettien lisäksi ateriaan kuuluvat ranskanperunat,  omenalohkot tai miniporkkanat ja
virvoitusjuoma, maito tai tuoremehu. McDonald's on kokeillut lyhytaikaisesti myös sen perinteiseen brändiin liittymättömien pikaruokatuotteiden, kuten pizzan, tarjoamista. Pizza oli monissa maissa yhtiön valikoimissa vuosina 1991-2000, mutta nykyään sitä saa vain Floridassa sijaitsevista toimipisteistä.

Populaarikulttuurissa 
Vuonna 2016 valmistunut draamaelokuva The Founder kertoo McDonald’sin perustamisesta ja alkuajoista.

Lähteet

Kirjallisuutta
 John F. Love: Hampurilaisimperiumi – McDonald’sin menestystarina. Suom. Kimmo Mäenpää. WSOY 1988. ISBN 951-0-15546-2 (alkuteos McDonald’s – Behind The Arches, Bantam Books 1986)

Aiheesta muualla 

Yrityksen virallinen sivusto

Seulonnan keskeiset artikkelit