Rantakatu (Joensuu)

Rantakatu on Joensuun keskustan katu Pielisjoen rannassa. Sen joen puoleinen puoli on suurimmaksi osaksi Rantapuistoa.

Rantakadun varrella on joen puolella, etelästä alkaen:

 Merenkulun muistomerkki (Jouko Solonen, 1968)
 Ylisoutajan silta (2014) 
 Matonpesulaituri
 Kesäkahvila Rento
 Matkustajasatama
 Kesäravintola Tuulaaki (1910, myös vuosi 1897 ilmoitettu rakennusvuodeksi)  
 Pakkahuone, (Paavo Uotila 1910)
 Rantapuisto
 Suvantosilta (1974)
 Joensuun kaupungintalo, Joensuun kaupunginteatteri ja Joensuun teatteriravintola (1914)
 Siltakadun liikenneympyrässä on terästeos "#Tuohi" (Antti Immonen, 2018) 
 Kanavatyttö-patsas, "Torso" (Taisto Martiskainen, 1963)
 Kanavarannan kiinteistö, lääkärikeskus Mehiläinen,  (Osuuspankin talo) eli Piimälinna (arkkitehti Tuomas Väyrynen 1962), jossa oli vuoteen 2012 hotelli Atrium ja ravintola Palaveri sekä myöhemmin PKO:n tšekkiläistyylinen pub Hostiina Piimälinna.   
vanha Postitalo (1955) (posti muutti pois 2009), hotelli Lietsu ja muita yrityksiä. Postitalon takana on heinäkuussa 2020 valmistunut kerrostalo As Oy Vallinporras .
 Kanavapuisto
 Yläsatamakadun risteyksen liikenneympyrässä on metalliteos "Kranssi" (Hannu Siren, 2014) 
 Sirkkalan silta (2014)  
 entinen Joensuun konservatorion B-talo (-2021), sitä ennen  pääkirjasto (-1992) ja tyttökoulu (1913-1956) (Magnus Schjerfbeck 1913) 
 ravintola Kreeta, entinen ravintola Astorian (–2015) ja Rantarastin talo 
 Pötkänniemen pysäköintialue

ja kaupungin puolella:

 Jääkärinpuisto eli Kolmikulmapuisto
 Olsonin talo, Rantakatu 5  (1853) 
 Hubbardtin talo (1895), aiemmin paikkalla oli tulipalossa tuhoutunut Aschanin talo (1852), useita yrityksiä, Rantakatu 9 
 Johanssonin talo, Rantakatu 11, entinen turistihotelli ja poliisilaitos (arkkitehti Emil Gustafsson, 1893, käytetty myös nimeä Johnssonin talo). Remontoitu vuonna 2022 pienyritysten toimitilaksi ja majoitusliikkeeksi nimellä Johanssonin talo 1849.
 Surakan talo, Rantakatu 13  (1849–1850), Suvannon Santra -ravintola, pihalla Kesälato.
 Taitokortteli, johon kuuluvat
 Parviaisen talo (1886), joka siirrettiin 1977 Suvantokadulta Rantakadulle <ref name="  ja 
Mustosen talo (1870)
 Vapaudenpuisto
 Sokos (1968), laajennukset vuonna 2000 ja 2009-2010.
 Liike- ja toimistotalo (1975),(entinen LähiTapiolan talo) Pohjois-Karjalan Sosiaaliturvayhdistys
 Iivari Mononen Oy:n pääkonttori
 Pyhän Sergein ja Hermanin veljeskunnan entinen toimisto (nykyisin Valamossa)
 Pohjois-Karjalan Sähkön toimitalo (1972, Erkki Helasvuo) 
 entinen Joensuun konservatorio (-2021), alun perin kauppaoppilaitos (Unto Tupala 1957) 
 Valtion virastotalo (Kurt Simberg, 1966)  
 Pohjois-Karjalan liikunnan (Pokali) toimisto, entinen maaherran virka-asunto (1967)
 Senioripiha, ensimmäiset talot valmistuivat keväällä 2014 (paloasema toimi tontilla vuoteen 2008)  
 Rauhankadun Shell
 hautausmaa
 useita asuinkerrostaloja 

Ainoa poikkikatu on Siltakatu. Rantakadulta alkavat seuraavat kadut: Papinkatu, Kalastajankatu, Malmikatu, Suvantokatu, Koskikatu, Niskakatu, Yläsatamakatu, Sairaalakatu ja Rauhankatu. Pielisjoen ylittävät Siltakadulla Itä- ja Länsisilta. Suvantokadun jatke Niinivaaralle päin on Suvantosilta ja Yläsatamakadun jatke Sirkkalaan on Sirkkalan silta. Rantakatu jatkuu pohjoiseen Utrantienä ja etelään joen rantaa seurailevana kävelytienä.

Liikennevalot

Rantakadun ja Siltakadun risteykseen asennettiin Joensuun ensimmäiset liikennevalot vuonna 1967. Liikenneympyrä korvasi ne 2016. Muut liikennevalot ovat Koskikadun, Niskakadun ja Rauhankadun päässä sekä Nurmeksentien ja Utrantien risteyksessä. Yläsatamakadun risteyksen liikennevalot poistuivat, kun liikenneympyrä valmistui vuonna 2014. Suvantokadun liikennevaloristeyksen tilalle valmistui liikenneympyrä lokakuussa 2015.

Lähteet
Tiedot rakennuksista:

 Joensuun kadut