joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Yhdistetyn maailmancup 2022–2023

Yhdistetyn maailmancup 2022–2023 alkaa 27. marraskuuta 2022 Kuusamon Rukalla ja päättyy 27. maaliskuuta 2023 Lahdessa.

Kilpailukalenteri

Miehet 
Lähde: FIS

Naiset 
Lähde: FIS

Sekajoukkueet

Maailmancupin pisteet

Miehet

Kokonaiscup

Maiden välinen cup

Paras mäkihyppääjä

Paras hiihtäjä

Lähteet 

2022–2023
Vuoden 2022 hiihto
Vuoden 2023 hiihto
Artturi Salokannel

Artturi Salokannel, sukunimi aik. Stenbacka (21. helmikuuta 1890 Mikkelin pitäjä – 30. lokakuuta 1946 Leppävaara, Espoo) oli suomalainen lääkäri ja Suomen Terveydenhoitolehden päätoimittaja.

Salokanteleen vanhemmat olivat ratamestari Jaakko Stenbacka ja Ida Eerola. Hän pääsi ylioppilaaksi Kotkan yhteiskoulusta 1907 ja valmistui lääketieteen kandidaatiksi 1912 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1920.

Salokannel oli Takaharjun parantolan alilääkärinä 1919–1925 ja Halilan parantolan alilääkärinä 1925–1926. Suomen Terveydenhoitolehden päätoimittajana hän oli 1934–1946.

Julkaisuja 
 Kun Jussilan tuvassa pakinoitiin keuhkotaudista. Kirjanen / Keräystoimikunta vähävaraisten keuhkotautisten hyväksi, n:o 3. Helsinki 1914, 2. painos 1917
 Lääkärin kokemuksia ja mietteitä Suomen nuorukaisille ja neitosille. WSOY 1925
 Onko minussa keuhkotauti?. Lentokirjanen / Tuberkuloosin vastustamisyhdistys, n:o 7. Helsinki 1927, 2. uus. painos 1930, uusi painos 1937
 Terveyskirja. WSOY 1929, 2. uus. painos 1930, 3. uus. painos 1935, 4. uus. painos 1941
 Terve elämä : terveyden, työkunnon ja elämänilon ohjeita nuorisolle; kirj. Artturi Salokannel, Arvo Vartia. Kouluhallituksen hyväksymä kansakoulun jatko-opetuksen oppikirjaksi. WSOY 1931, 5. uus. painos 1954, 7. painos 1962
 Miten keuhkotautisen on järjestettävä hoitonsa kotioloissa. Lentokirjanen / Suomen tuberkuloosin vastustamisyhdistys, n:o 9. Helsinki 1932, 4. painos 1945
 Terveysoppi; kirj. Artturi Salokannel, Arvo Vartia. WSOY 1933, 2. uus. painos 1941
 Suomen tyttöjen ja poikien oma terveysopas; kirj. Artturi Salokannel ja Severi Savonen. Suomen tuberkuloosin vastustamisyhdistyksen julkaisu, n:o 25. Porvoo 1935, näköispainos Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö, Helsinki 2002
 Terveysoppi : oppikouluja varten; kirj. Artturi Salokannel, Arvo Vartia. WSOY 1942, 5. painos 1956
 Avioliitto : lääkärin ajatuksia nykyhetken nuorille. Suomen nuorten kristillinen liitto, Helsinki 1942
 Sami niedai ja kandai teärvasvuodaoappa; Artturi Salokannel, Severi Savonen ; samas jorgalii Aslak Guttorm ; kovaid sargui Alvar Outakka. Lapin sivistysseuran julkaisuja n:o 11.  Sami cuvgitusseärvi ja Suoma tuberkulosi vuostalastimseärvi, Helsinki 1942
 Lääkärin ajatuksia sukupuolikysymyksestä nykyhetken nuorille; Artturi Salokanteleen kirjasen Avioliitto uudistettu ja laajennettu laitos. Suomen nuorten kristillinen liitto, Helsinki 1943, 2. painos 1945 (Digitoituna Kansalliskirjastossa)
 Pieniä hermopillereitä : lyhyitä kirjoituksia henkisen terveyden hoidosta; toim. Artturi Salokannel. Otava 1943, 2. painos 1945

Suomennoksia 
 Bengt Nylund : Me ja sairautemme : muutamia ajatuksia ja kokemuksia. WSOY 1927 (alkuteos Vi och vår sjukdom)
 H. I. Schou ; Sielullisia ristiriitoja : kahdeksan käytännöllisen psykologian ja psykiatrian luentoa sielunpaimenille ; ruotsinkielisestä painoksesta suomentanut Artturi Salokannel. WSOY 1935

Lähteet 

Suomalaiset lääkärit
Suomalaiset päätoimittajat
Suomalaiset tietokirjailijat
Vuonna 1890 syntyneet
Vuonna 1946 kuolleet
Tervolan Järjestötalo

Tervolan Järjestötalo, tuttavallisemmin ”Järkkä”, sijaitsee Tervolan kunnassa.

Historiaa
Järjestötalo rakennettiin rakennusmestari Olavi Nurmen suunnitelmien mukaisesti talkoilla keväällä 1958. Osa rakennuksen ulkolaudoitusta on peräisin saksalaisten vanhoista parakeista

Rakennus
Talossa on sali näyttämöineen, kahvila, keittiö, eteinen WC-tilat, sekä toisessa kerroksessa alun perin talonmiehen asunto. Taloon saatiin 1960-luvulla huippuimuri Rovaniemen työväentalolta. Vuonna 1972 taloon hankittiin kuumailmapuhallin. Vuonna 1982 talon huopakate uusittiin. Samalla taloon asennettiin viemärit ja WC:t ja rakennus maalattiin sekä ulkoa että sisältä. Samana vuonna hankittiin vielä toinen kuumailmapuhallin, ja talonmiehen asuntoa laajennettiin yhdellä huoneella. Kaikki muutokset on tehty talkootyönä.

Tämän jälkeen rakennukseen on laitettu peltikatto. Vuonna 2022 Tervolan järjestötalo sai valtiolta korjausavustusta peltikaton jatkamiseksi sekä lumiesteiden asentamiseen ja invaluiskan tekoon. Korjausavustusten tarkoitus on säilyttää seurantalojen arvokasta rakennusperintöä sekä mahdollistaa talojen käytettävyyttä parantavat korjaukset. Tervolan Järjestötalo on pinta-alaltaan 280 m², ja se sijaitsee omalla 2 500 m²:n tontilla. Tontilla sijaitsee myös puurakenteinen talousrakennus, jossa on sauna, varasto ja puuliiteri.

Nykyinen toiminta
Tervolan järjestöyhdistys vuokraa taloa ympärivuotisesti. Talossa ovat kokoontuneet mm. Tervolan Eläkeläiset ry sekä kansalaisopiston opintoryhmät. 
Vuodesta 2016 on talossa tarjottu vähävaraisille perheille ja työttömille jouluateria.

Lähteet

Työväentalot
Tervolan rakennukset ja rakennelmat
Käppärän koulu

Käppärän koulu on Porin Käppärässä sijaitseva noin 450 oppilaan alakoulu. Se aloitti toimintansa vuonna 1949.

Liikuntapainotus 
Käppärän koulussa on Porin ainoa liikuntapainotettu ala-asteen luokka. Liikuntapainotettu opetus alkaa 4. luokalla, ja sinne valinta tapahtuu soveltuvuustesteillä. Liikuntapainotetulla luokalla on liikuntaa viisi tuntia viikossa (normaalisti kolme). Luokalta voi hakea Länsi-Porin tai Kuninkaanhaan koulun liikuntaluokille.

Koulurakennus 
Koulu on toiminut samassa rakennuksessa perustamisestaan lähtien ja sen on suunnitellut arkkitehti Olaf Küttner. Koululla tehtiin vuosina 2005-2009 peruskorjaus, jonka aikana sen viereen rakennettiin liikuntasalin ja teknisen työn luokan sisältävä lisärakennus.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Käppärän koulun kotisivut

Porin oppilaitokset
Suomen peruskoulut
Gunnar Strömmer

Gunnar Sören Folke Strömmer (s. 19. syyskuuta 1972 Örnsköldsvik) on ruotsalainen kokoomuspoliitikko ja Ruotsin nykyinen oikeusministeri lokakuusta 2022. Tätä ennen hän toimi Maltillisen kokoomuksen puoluesihteerinä 2017–2022. Hän on ollut puolueensa nuorisojärjestön puheenjohtaja vuosina 1998–2000. Koulutukseltaan hän on juristi.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Gunnar Strömmer Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla 

Ruotsin oikeusministerit
Maltillisen kokoomuksen poliitikot
Ruotsalaisten poliittisten nuorisojärjestöjen puheenjohtajat
Ruotsalaiset juristit
Vuonna 1972 syntyneet
Elävät henkilöt
Kanerva Kartano

Kanerva Mari Helena Kartano (s. 3. toukokuuta 1974, Tampere) on suomalainen yhteisötaiteilija.

Ura yhteisötaiteilijana 
Kanerva Kartano on yksi ensimmäisistä yhteisötaiteilijoista, joka palkattiin kokoaikaisena työntekijänä sosiaali- ja terveysalan organisaatioon Suomessa. Yhteisötaiteilijan työssä Kartano on toiminut Tampereella Sointu Senioripalveluissa vuodesta 2017. Yleisradion toimittaja Anne Savin kertoi artikkelissaan yhteisötaiteilijan työstä hoitolaitoksessa 6. marraskuuta 2018. Savin toteaa, kuinka vakituiseen työsuhteeseen palkattu yhteisötaiteilija on vielä harvinainen Suomessa.

Työtehtäviä yhteisötaiteilijana 
Yhteisötaiteilijana Kartano tekee muun muassa yhteisötaideteoksia asiakkaiden kanssa ja ohjaa musiikkitoimintaa. Kartano tekee yhteistyötä myös organisaation työntekijöiden kanssa, tukien asiakkaiden kulttuurihyvinvointia. Kartano vastasi Toivo-yhteisömusikaalin toteutuksesta 2018. Kulttuurihyvinvointialan verkostotyö on osa Kartanon yhteisötaiteilijan työtä. Kartano on suunnitellut kulttuurilähetteen graafisen ilmeen osana Tampereen Kaupungin ja Sointu Senioripalveluiden yhteistyötä 2022. Osaltaan Kartanon työhön kuuluu yhteisötaiteilijan työstä kertominen kulttuurihyvinvointiin ja taiteen edistämiseen liittyvissä tapahtumissa. Kartano oli 17.11.2021 Tampereella pidetyssä Kuppi-hankkeen avausseminaarissa paneelikeskustelijana; tilaisuudessa pohdittiin kulttuurihyvinvoinnin järjestämistä kuntalaisille nyt ja tulevaisuudessa. Anna Arola haastatteli Minun ääneni -hankkeen blogissa (11.11.2022) Kartanoa muistia tukevan musiikkitoiminnan järjestämisessä ikäihmisille ja yhteistyöstä hankkeen kanssa. Kartano kertoi haastattelussa myös huumorista välineenä ikäihmisten toiminnassa ja siitä kuinka hän on huomannut asiakkailla tarpeen saada nauraa jutulle kuin jutulle niiden sisällöstä riippumatta.

Tausta kuvataiteilijana 
Kartano valmistui kuvataiteilijaksi 2004 Tampereen ammattikorkeakoulusta. Valmistuttuaan Kartano toimi kuvataiteilijana ja opetti kuvataidetta ennen yhteisötaiteilijan työtään. Kartano  oli visuaalisena suunnittelijana ja opettajana Valpuri Kyni -rockmusikaalissa (2009).  Kartano on kuvittanut kaksi lastenkirjaa sekä tehnyt kansitaidetta ja graafista suunnittelua 2021–2022 (Kovasana Kustannus ja Warelia).

Ennen vakituista yhteisötaiteilijan työtään Kartano toimi myös ikäihmisten kuvataidekurssien ohjaajana palvelukeskuksissa. Virpi Hongisto kirjoitti Ratkes-lehdessä 4/2013 Kartanon (ent. Niemelä) silloisesta työstä otsikolla: "Taiteen parantava voima - Taideryhmässä ikäihminen tulee kohdatuksi kokonaisvaltaisesti."

Kartano toimii Taidesuunnistuksen (Pirkanmaalla) hallituksessa ja on Tampereen Taiteilijaseuran jäsen.

Teoksia

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 
 

Suomalaiset taidemaalarit
Elävät henkilöt
Vuonna 1974 syntyneet
Frýdek-Místek

Frýdek-Místek (saks. Friedeck-Mistek, puol. Frydek-Mistek) on Tšekin kaupunki Ostravice-joen keskijuoksulla, Määrin-Sleesian läänissä. Kaupungissa on noin 54 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 51,56 neliökilometriä.

Kaupunki muodostuu kahdesta alkuperäisestä kaupungista – määriläisestä Místekistä sekä sleesialaisesta Frýdekistä. Kaupungit yhdistyivät vuonna 1943, ja yhdistyneestä Frýdek-Místekistä tuli lakisääteinen kaupunki vuonna 2006.

Maantiede ja ilmasto 
Frýdek-Místek sijaitsee Määrin-Sleesian läänin itäosassa, Ostravice- ja Morávka-jokien yhtymäkohdassa. Ostravice määrittää entisten Frýdekin ja Místekin kaupunkien rajan: Frýdek sijaitsee joen itäpuolella, Místek taas sen länsipuolella.

Kaupunkia kutsutaan usein vihreän kaupungiksi. Kaupunkia ympäröivää maisemaa leimaavat metsiköt sekä lammikot ja järvet, mutta myös laajat peltomaisemat. Itse taajama-alueelta löytyy laajoja puistoalueita etenkin jokien rannoilla.Frýdek-Místekin ilmasto on lämmin ja lauhkea, mutta myös sateinen kuivimpia kuukausia myöten. Köppenin ilmastoluokituksen mukaan Frýdek-Místek sijoittuu lauhkean meri-ilmaston alueelle (Cfb).

Väestö

Väestön rakenne 
Frýdek-Místekin väestöstä noin 90 prosenttia puhuu äidinkielenään tšekkiä; suurimmat vähemmistökielet kaupungissa ovat slovakki, puola ja vietnam. 

Vuonna 2021 Frýdek-Místekin asukkaista 44 prosenttia ei kuulunut mihinkään uskonnolliseen yhdyskuntaan, 31 prosenttia ei määrittänyt uskontoaan ja noin 15 prosenttia kuului katoliseen kirkkoon. Noin 10 prosenttia oli uskovaisia, mutta eivät määrittäneet kuuluvansa mihinkään uskonnolliseen yhdyskuntaan.

Väestönkehitys 
Frýdek-Místekin väkiluku kasvoi aina 1920-luvulta vuosisadan loppuun saakka; erityisen nopeaa kasvu oli toisen maailmansodan jälkeen 1960- ja 1970-luvuilla. Kasvu tyssäsi Tšekkoslovakian hajoamiseen, ja siitä lähtien kaupungin väkiluku on jatkanut hienoista laskua.

Liikenne 

Maaliskuusta 2011 lähtien Frýdek-Místekissä ja sen lähialueilla on toiminut ilmainen julkinen liikenne.

Urheilu 
Frýdek-Místekissä toimii käsipalloseura SKP Frýdek-Místek, joka voitti vuoden 2003 Tsekin mestaruuden käsipallossa.

Lähteet 

Tšekin kaupungit
Office of Hawaiian Affairs

Office of Hawaiian Affairs (, lyh. OHA) on havaijilainen virasto, joka perustettiin vuonna 1978. Viraston asema perustuu Havaijin osavaltion perustuslain 12. artiklaan ja virasto on osittain itsenäinen valtiovallasta. Viraston päämaja sijaitsee Iwileissa, Honolulussa.

Virasto hoitaa maata, jonka Yhdysvallat takavarikoi, ja sittemmin palautti, Havaijin kuningaskunnalta. Lisäksi OHA pyrkii parantamaan Havaijin alkuperäisväestön asemaa erilaisten terveydenhuoltoon ja opetukseen liittyvien ohjelmien avulla.

OHA:ssa päätösvaltaa käyttää valtuusto, joka koostuu yhdeksästä neljän vuoden välein vaaleilla valitusta valtuutetusta. Viraston nimestä ja toiminnan laadusta huolimatta kaikilla äänioikeutetuilla osavaltion asukkailla on oikeus äänestää OHA:n valtuuston vaaleissa. Vuoteen 2000 asti äänioikeutettuja olivat vain Havaijin alkuperäisväestöön kuuluvat henkilöt, mutta Yhdysvaltain korkein oikeus linjasi Rice v. Cayetano -tapauksessa, että äänioikeuden rajaaminen rodun perusteella on Yhdysvaltain perustuslain vastaista.

Lähteet 

Yhdysvaltain valtion virastot
Havaijin politiikka
Tolkkisten työväentalo

Tolkkisten työväentalo "Talo" on työväentalo Porvoon Tolkkisissa.

Historiaa
Tolkkisten työväenyhdistys perustettiin syksyn suurlakon vaikutusten jälkeen Porvoon maalaiskunnan Tolkkisten kylässä Viktor Åkermanin asunnossa 26. toukokuuta 1907. Vuoden lopussa yhdistyksessä oli 110 jäsentä. Tolkkisten työväenyhdistys lakkautettiin vuonna 1918, ja arkisto takavarikoitiin. Ruotsalaisen työväenliiton hyväksi pidetyn kokouksen jälkeen vuona 1919 toiminta käynnistyi uudelleen. 1920-luvulla kommunistit valtasivat työväenyhdistyksen, mutta toiminta laantui. Toiminta lähti uudeen vauhtiin vuonna 1933."Talo" saatiin talkoilla ja maksutulla työllä korjattua.

Rakennus
Työväentalo rakennettiin 50 vuodeksi saadulle vuokratontille Tolkkisten kylään korkealle mäelle talkoovoimin. Se vihittiin 11. marraskuuta 1916 ja sai nimekseen Talo. Rakennus päätettiin korjata vuosien lamaantumisten jälkeen. Uusi vihkiäisjuhla pidettiin 21.10.1934. Vuonna 1937 taloa korjattiin ja lisättiin viihtyisyyttä. 1950-luvulla talo toimi elokuvateatterina, ja talo korjattiin uudelleen 1980-luvulla. Rakennuksessa on tilaa nykyään 114m2, joten tiloihin sopii 140 osallistujaa. Juhlasalissa on näyttämö ja keittiötä uusittiin vuonna 2017. Rakennus sijaitsee Taistontie 6. Tolkkinen Porvoon kaupugin alueella.

Toimintaa
Tolkkisten työväentalo eli "Talo" on edelleen kylän alueen suosittu kokoontumispaikka. Kansalaisopiston kursseja pidetään nykyään "Talossa". Rakennuksen tiloja vuokrataan yksityisiin juhliin, tapahtumiin ja kokouksiin kaikille.

Lähteet
 Olavi Hurri ja Vuokko Marttala-Hurri. Työn ja aatteen talot. Työväentalojen historiaa Uudellamaalla. Vihdin Painorasteri Oy 1997.                   
 http://www.tolkistalo.fi/historia/

Työväentalot
Porvoon rakennukset ja rakennelmat
Altin Zeqiri

Altin Zeqiri (s. 18. heinäkuuta 2000) on kosovolainen jalkapalloilija joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Lahtea.

Kosovolaiset jalkapalloilijat
Suomalaiset jalkapalloilijat
Vuonna 2000 syntyneet
Elävät henkilöt
Lavian yhtenäiskoulu

Lavian yhtenäiskoulu on Porin Laviassa sijaitseva noin 150 oppilaan yhtenäiskoulu. Se aloitti toimintansa vuonna 2014, kun kuntaliitoksen myötä Keskuskoulu, Suomelan koulu ja Lavian lukio yhdistettiin. Lukio lakkautettiin vuonna 2015. Joulukuussa 2020 ympäristökasvatusseura FEE Suomi myönsi koululle Vihreä lippu -sertifikaatin.

Historia 
Samalla paikalla toiminut yksityinen Lavian yhteiskoulu perustettiin vuonna 1917 ja se lukio-oikeudet vuonna 1956. Vuonna 1974 koulu jaettiin kunnallisiksi Lavian peruskoulun yläasteeksi (v. 1994 Suomelan koulu) ja lukioksi.

Koulurakennus 
Koulu sijaitsee Lavian keskustassa, Lavijärven rannalla. Nykyiset koulurakennukset ovat valmistuneet vuosina 1955 ja 1966.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Lavian yhtenäiskoulun kotisivut

Porin oppilaitokset
Suomen peruskoulut
Lavia
Jarmo Teinilä

Jarmo Teinilä (s. 10. lokakuuta 1967 Tampere) on tamperelainen kirjailija, kustantaja ja kriitikko.

Ura 
Jarmo Teinilä kävi peruskoulun ja lukion Valkeakoskella. Hän valmistui Turun yliopistosta filosofian maisteriksi 2015 pääaineenaan yleinen kirjallisuustiede. Hän on kirjoittanut kirja-arvioita Tuli & Savu -lehteen, Turun Ylioppilaslehteen ja Turun Sanomiin. Teinilä perusti Kovasana Kustannuksen 1. lokakuuta 2017 toimien siitä alkaen kustantamonsa kustannustoimittajana.

Teinilän runoja on julkaistu kahdessa valtakunnallisessa antologiassa Reviiri (1995) ja Karusellikyytiä (2002). Kirjailijana Teinilää on verrattu muun muassa Hannu Salamaan ja Arto Salmiseen. Kaunis kuin hetero, lyö kuin mies ja Väärän lipun operaatio -dekkariparodiat irvailevat aikalaishulluudelle. Työläistrilogia (Puhallintehdas, Maailmankahva, Isän ääni), jonka jokainen osa on itsenäinen, kuvaa tragikoomisesti duunarien elämää.   

Teinilän teksti on kohdakkoin rankkaa ja huumori mustaa; Jani Saxell vihjaa Wareliaanissa 16. helmikuuta 2021 julkaistussa esseessään ”Maailmankahva sanojen takana”, että ehkä kotimaiseen kirjallisuuteen on syntymässä Make Literature Dangerous Again -koulukunta. Tässä yhteydessä Saxell mainitsee Hanna-Riikka Kuisman, Kreetta Onkelin, Aura Nurmin, Ville Hytösen ja Laura Gustafssonin, joiden teoksissa on vastaavaa ikuisen osattomuuden ja maailmanlopun kuvastoa. ”Teinilän romaani tuntuu omassa ajassamme kapinalliselta punk-asenteella tehdyltä ’raatorealismilta’ ruiskutettuna suoraan suoneen.” Saxell kirjoittaa samassa esseessä viitaten romaaniin Maailmankahva. Turun Sanomissa 30.10.2022 Erkki Kanerva kuvailee Teinilän Isän ääni -kirjaa, että se on genreltään rikos-, huumori-, sekoboltsi- ja rakkausromaani. 

Toisaalla Esa Mäkijärvi toteaa Demokraattissa Maailmakahva-romaanista: ”Romaani kiinnostaa poliittisuudessaan ja uskonnollisuudessaan.”  Roope Lipasti tuo esiin, kuinka Maailmankahva-romaanin telakalla työläisten maailmankuvat törmäävät. Artemis Kelosaari käsittelee Teinilän romaaneja ja kirjailijuutta Imagen esseessä ”Vailla vaaraa”; pitäen näitä molempia sekä Maailmankahva että Isän ääni -romaania esimerkkeinä myönteisestä groteskiudesta. Myös Jari-Olavi Hiltunen viittaa Teinilän huumoriin Kiiltomadon kritiikissään: ”Humoristina Teinilä on satiirikko. Satiiri näkyy ennen muuta henkilökuvissa, joiden ei ole kenties tarkoituskaan olla uskottavia.”

Tua Onnela kuvailee AKT-lehdessä Teinilän trilogian muotoa: ”Jarmo Teinilän viimeisimmät kolme romaania muodostavat väljästi trilogian. Tarinat ovat erillisiä, mutta yhteistä on työelämän, työpaikkojen ihmissuhteiden ja työpaikkahuumorin kuvaus.” Kirjallisuus nykykapitalismissa – Suomalaisen kirjallisuuden ja kulttuurin näkökulma -kirjassa s. 40, Kirjallisuustieteen emeritaprofessori Liisa Steinby kirjoittaa siitä kuinka Teinilän Puhallintehtaasta näytetään teollisuuden halpamaihin pakeneminen duunarinäkökulmasta.   

Teinilä kuuluu Lounais-Suomen kirjailijat ry:hyn.

Kirjallinen tuotanto

Romaanit

Lastenkirjat

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 

Suomalaiset kirjailijat
Vuonna 1967 syntyneet
Elävät henkilöt
Mortal Kombat: Onslaught

Taisteluareenamoninpeli Mortal Kombat: Onslaught tulee 2023 mobiilialustoille kera konsolitasoisten tarinavälinäytösten. WB-yhtiö NetherRealm Studiosin luova johtaja Ed Boon luonnehti pressitiedotteessa, että »Rikomme Mortal Kombat -pelisarjan rajoja sallimalla pelaajien kokea sen uusilla tavoilla, pitäytyen kuitenkin uskollisina MK:n veriselle luonteelle. Onslaughtista tulee strateginen tiimipohjainen keräilyroolipeli, jossa on nopea tempo sekä ryhmien välistä mätkintää, joita sekä vanhat että uudet fanit voivat arvostaa.» Hahmovalikoimasta tulee melko iso, josta kasataan MMORPG:n tapaisesti omanlainen raid-ryhmä taistelemaan lopulta mikrokosmosten, eli MK-termein realmien välistä yhteistä suurta kosmista uhkaa, epäjumala Shinnokia vastaan.

Lähteet 

Mortal Kombat
Dan McKee

Dan McKee (s. 16. kesäkuuta 1951) on yhdysvaltalainen poliitikko, joka on vuodesta 2021 asti toiminut Rhode Islandin kuvernöörinä.

Tausta ja yksityiselämä 
McKee synty Cumberlandissa vuonna 1951, jossa hän myös kävi koulua. McKeen perheellä on perheyritys, joka on ollut toiminnassa yli 100 vuotta.

McKee opiskeli aluksi politiikan tutkimusta Assumption-yliopistossa, josta hän valmistui kandidaatiksi vuonna 1973. Myöhemmin hän palasi kouluun ja opiskeli julkishallintoa Harvardissa, josta valmistui maisteriksi vuonna 2005. McKee on työskennellyt kolmen vuosikymmenen ajan pienen perheyrityksensä johdossa Blackstone Valleyssa.

McKee on naimisissa Susan McGillin kanssa. Heillä on kaksi aikuista lasta. Pariskunta asuu yhdessä Danin äidin kanssa Cumberlandissa. McKee on harjoittava katolilainen.

Poliittinen ura 
Vuosina 1992–1998 McKee toimi kotikaupunkinsa Cumberlandin kaupunginvaltuuston edustajana.

Vuonna 2000 McKee valittiin ensimmäistä kertaa Cumberlandin pormestariksi. Hän toimi virassa neljä vuotta, jonka jälkeen hän jätti viran pariksi vuodeksi ja voitti pormestarinvaalit uudestaan vuonna 2006. Pormestarina McKee onnistui nostamaan kaupungin luottoluokituksen pohjalukemista, jolloin osavaltio olisi ottanut kaupungin talouden hallintaansa, AA-luokitukseen. Lisäksi hän panosti kaupungin julkisiin kouluihin.

McKee valittiin osavaltionsa varakuvernööriksi vuoden 2014 vaaleissa. Hän uusi paikkansa vuonna 2018. Helmikuussa 2021 McKee kokosi 20-jäsenisen komitean, jonka vastuulla oli torjua koronaviruspandemia osavaltion alueella. Hän ei kuitenkaan itse johtanut sitä.

Kuvernöörinä 
McKee vannoi virkavalansa 2. maaliskuuta 2021 kun Raimondo nousi Yhdysvaltain kauppaministeriksi.

McKee allekirjoitti heinäkuussa 2022 määräyksen, jonka nojalla Rhode Islandilla vahvistettiin osavaltion ulkopuolelta tulleiden henkilöiden oikeutta aborttiin. Tämä oli vastaveto korkeimman oikeuden kumottua Roe vastaan Wade -tapaus, ja kuvernöörin mukaan tämä vahvistaa myös osavaltioiden oikeutta määritellä itse omat aborttilakinsa.

Syyskuussa 2022 McKee voitti demokraattien esivaalit ja puolue asetti hänet virallisesti ehdokkaakseen marraskuun kuvernöörivaaleissa. Hänen vastaehdokkaansa on republikaanien  Ashley Kalus.

Lähteet 

Vuonna 1951 syntyneet
Yhdysvaltalaiset yrittäjät
Rhode Islandin kuvernöörit
Chart.js

Chart.js on  avoimen lähdekoodin JavaScript-kirjasto HTML5-pohjaisten kaavioiden luomiseen.

Käyttöönotto  
Chart.js:n on saatavilla GitHub:sta, asentamalla npm:n kautta komennolla 
npm install chart.js
tai seuraavan JavaScript-koodin avulla
<script src="https://cdn.jsdelivr.net/npm/chart.js"></script>

Kaaviotyypit 
aluekaavio () 
pylväskaavio () 
kuplakaavio () 
donitsi- ja piirakkakaavio (doughtnut and pie chart) 
viivakaavio () 
yhdistelmäkaavio () 
polaari-aluekaavio () 
hämähäkkikaavio ()
pistekaavio ()

Esimerkki kaavion lisäämisestä 

Kaavion saa lisättyä HTML-koodiin canvas-tägin avulla seuraavasti :
<canvas id="myChart"></canvas> 

Seuraavan koodin avulla voidaan luoda viivakaavio
<script>
  const labels = [
    'January',
    'February',
    'March',
    'April',
    'May',
    'June',
  ];

  const data = {
    labels: labels,
    datasets: [{
      label: 'My First dataset',
      backgroundColor: 'rgb(255, 99, 132)',
      borderColor: 'rgb(255, 99, 132)',
      data: [0, 10, 5, 2, 20, 30, 45],
    }]
  };

  const config = {
    type: 'line',
    data: data,
    options: {}
  };
</script>

Lopuksi kaavio renderöidään seuraavasti

<script>
  const myChart = new Chart(
    document.getElementById('myChart'),
    config
  );
</script>

Lisenssi 
MIT-lisenssi.

Lähteet 

JavaScript
Mustasaaren seurakuntayhtymä

Mustasaaren seurakuntayhtymä () on viiden seurakunnan muodostama seurakuntayhtymä Mustasaaressa, Pohjanmaalla. Mustasaaren seurakuntayhtymään kuuluvat Mustasaaren suomalainen seurakunta, Mustasaaren ruotsalainen seurakunta, Koivulahden seurakunta, Sulvan seurakunta ja Raippaluodon seurakunta. Mustasaaren seurakuntayhtymä vastaa seurakuntien kiinteistönhoidosta, hautaustoimesta ja taloudenpidosta. Seurakuntayhtymän toimintaa hallinnoi yhteinen kirkkovaltuusto.

Historia 
Mustasaaren, Koivulahden, Raippaluodon ja Sulvan kunnat yhdistyivät vuonna 1973 ja samalla seurakunnat alkoivat valmistelemaan yhteistyötä. Vuosien 1973–1975 seurakunnat alkoivat hoitamaan taloudellista yhteistoimintaa väliaikaisilla sopimuksilla.

Seurakunnissa haluttiin säilyttää mahdollisimman suuri päätösvalta, mutta taloudessa ryhdyttiin noudattamaan yhteistaloutta. Valtioneuvoston päätöksellä seurakunnista muodostettiin osittainen taloudellinen yhteisö vuonna 1975 ja Mustasaaren seurakuntayhtymä maaliskuussa 1977.

Alueliitosten myötä Sulvasta ja Raippaluodosta tuli taloudellisesti riippuvaisia seurakuntayhtymästä. Mustasaari sai tuloja Sepänkylään suuntautuneesta joukkomuutosta ja Koivulahti pysyi omillaan. Ajan mittaan Mustasaari ja Koivulahti tukivat muiden kahden seurakunann taloutta. Vuodesta 1989 seurakuntayhtymälle on palkattu kiinteistöpäällikkö, joka avustaa seurakuntia kiinteistöhallinnossa.

Vuodesta 1995 lähtien Mustasaaren suomalainen seurakunta on muodostanut yhtymän viidennen osapuolen.

Lähteet 

Suomen evankelis-luterilaiset seurakuntayhtymät
Mustasaaren seurakunnat
Pizzasäästäjä

Pizzasäästäjä on esine, jota käytetään estämään ruoka-astian, kuten pizzalaatikon tai kakkulaatikon, yläosaa painumasta keskeltä sisään ja koskemasta sisällä olevaan ruokaan. Pizzasäästäjä on valmistettu muovista ja siinä on kolme jalkaa, joskus neljä. Ne ovat usein valkoisia, ja yleinen käytäntö on asettaa yksi pizzasäästäjä pizzan keskelle ennen kuin rasian kansi suljetaan toimitusta varten. Pizzasäästäjää ei käytetä uudelleen, ja asiakas tyypillisesti hylkää sen, vaikka jotkut ihmiset ovat löytäneet sille toissijaista käyttöä. Pizzasäästäjän on kehittänyt Carmela Vitale vuonna 1983. Vuonna 1985 Vitale sai patentin keksintöönsä.

Lähteet

Pizza
East Village

East Village on alue Yhdysvalloissa New Yorkissa. Nimitys on epävirallinen mutta ollut käytössä 1960-luvun alkupuolelta alkaen, jolloin sinne muutti taiteilijoita pakoon Greenwich Villagen korkeita vuokria. Alue rajautuu Boweryn itäpuolella suurin piirtein 14th Streetin ja East First Streetin välille. Se on alkujaan kuulunut Lower East Sideen.

Viikkolehti East Village Other alkoi vuonna 1966 esitellä alueen tapahtumia.

Lähteet

Aiheesta muualla

Lower Manhattan
Charles Dow

Charles Henry Dow (6. marraskuuta 1851 Connecticut – 4. joulukuuta 1902 New York, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen toimittaja, joka perusti Edward Jonesin kanssa Dow Jones & Companyn sekä The Wall Street Journalin. Hänet tunnetaan nykyisin ehkä parhaiten Dow Jones Industrial Average -indeksistä. 

Dow muutti New Yorkiin vuonna 1880 tullakseen talousuutisten toimittajaksi. Vuonna 1882 hän perusti Edward Jonesin kanssa Dow Jones & Companyn, joka toimitti Wall Streetin yrityksille uutiskatsauksia. Myöhemmin Dow rakensi itselleen maineen talousasiantuntijana The Wall Street Journalin ensimmäisenä päätoimittajana.

Lähteet 

Yhdysvaltalaiset liikemiehet
Yhdysvaltalaiset toimittajat
Vuonna 1851 syntyneet
Vuonna 1902 kuolleet
Kaakotin

Kaakotin on Päijät-Hämeessä Sysmässä Nuoramoisten lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 360 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Se on J-kirjaimen muotoinen, joten se leveys on lyhyempi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja rannat ovat autiota metsämaata. Lammen pohjoispuolella sijaitsee hautausmaa ja pieni järveen laskeva lähde. Ympäristö on viereisen harjujakson takia heikkapohjaista kangasmetsää.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Nuoramoisen alueella (14.81), jonka Nuoramoisjärven alueeseen (14.811) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,7 metriä mpy. Järven pieni laskupuro Koskuenoja on varjokartan perusteella kaivautunut hieman maastoon , joka kautta se virtaa. Samaan laskupuroon yhtyy Heroon laskupuro. Koskuenoja laskee Nuoramoisjärveen.

Historiaa  
Vuoden 1969 peruskartassa on lampi samalainen kuin se on nykyään. Sen länispuolella sijaitsee kapea vyöhyke, jossa on turpeennoston karttamerkki. Eteläpuolisilla suopalstoilla on rakennuksia mahdollisesti niitetyn heinän suojina. Koskuenojaan on padottu lampia, joita ei näy vuoden 1969 kartoissa. Vuoden 1985 kartassa näkyvät uusia järveen johdettuja lyhyitä suo-ojia.

Lähteet 

Nuoramoisen alue
Sysmän järvet
Botin luomat artikkelit
Karhulankylän työväentalo

Karhulankylän työväentalo on Pihlajaveden Karhunlankylällä sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä.

Historia
Karhulankylän työväenyhdistys on perustettu vuonna 1905. Yhdistyksen perustajiin kuuluivat maanmittausinsinööri Yrjö Koskisen työmiehet, jotka avustivat isonjaon täydennysmittauksessa. Insinööri jakoi työmiehilleen myytävänä olleen tilan kymmeneen osaan, ja näistä tiloista muodostui Karhunkylä. Näistä Karhunkylän taloista muodostui myös Karhunkylän työväenyhdistyksen kantajoukko. Ennen työväentalon rakentamista kokouksia ja iltamia pidettiin myös näissä taloissa. 

Työväentalon tontti ostettiin sitten Palomäen talosta. Siitä lohkaistiin myöhemmin osa urheiluseura Kontiolle. Työväentalo rakennettiin hirsistä talkoilla vuonna 1909. Taloa on laajennettu vuonna 1920 lisäämällä näyttämötilaa ja salin pinta-alaa. Vuonna 1930 taloa laajennettiin rakentamalla talon takaosa leveämmäksi. Laudasta rakennettiin uusi juhlasali ja näyttämö. Vanhoista tiloista tehtiin ravintola ja puvustamo. Taloa ympäröi laaja piha, ja urheiluseuralle lohkaistu kenttä on nykyisin kunnan omistuksessa.

Karhulankylän työväentalolla kokoontui vuoteen 1918 saakka työväenyhdistys, vuonna 1909 perustettu urheiluseura, vuonna 1917 perustettu Sekatyöväen ammattiosasto ja vuonna 1916 perustettu nuoriso-osasto.

Sisällissodan aikana vuonna 1918 työväentalo oli suljettu ja palautui taas vuonna 1919 työväenyhdistykselle. Työväentalon laajennuksen myötä toiminta lisääntyi. Taloa käyttivät työväenyhdistyksen lisäksi Lasten sos.dem. Raittiusosasto Päivät Nuoret, Urheiluseura Kontio, opintokerhot, näytelmäseura sekä Karhulankylän Pienviljelijäosasto ja 1930-luvulla E-osuusliikkeen Naiset Mukaan -toimikunnat.

Sota-aikana työväentalo oli suljettuna. Sotien jälkeen talon omistuksesta käytiin sosialidemokraattien ja kommunistien kesken kiistaa, joka päättyi sosialidemokraattien eduksi. 1950-luvulla käyttö väheni, ja 1970-luvulla talo oli käytössä lähinnä kesäisin. Talon katto uusittiin ja ulkoseinät maalattiin talkoilla vuonna 1982.

Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja vuoraamaton. Katteena on huopa. Alun perin vuoraamattomat sisäseinät peitettiin pinkopahvilla vuonna 1930 ja kuitulevyillä vuonna 1977. Keittiöön laitettiin kovalevyä. Sisäkatto on lautaa ja vuonna 1977 laitettua lastulevyä. Juhlasalissa on paneelia. Lämmitys oli aluksi puu-uuneilla. Vuonna 1930 hankittiin juhlasaliin kamiina ja ravintolaan kaakeliuuni. Ovia, ikkunoita ja kuisteja on uusittu vuonna 1930. 

Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen. Lisärakennuksessa on varasto, puuliiteri sekä käymälät.

Toimintaa työväentalolla
Talossa on järjestetty kokouksia, tansseja, urheiluharjoituksia ja juhlia.

Lähteet 

Työväentalot
Pihlajavesi
Keuruun rakennukset ja rakennelmat
Väärälampi (Hartola)

Väärälampi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Pertunmaalla Vastamäen lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 1,6 kilometriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Jääsjärven alueella (14.82), jonka Suojoen valuma-alueeseen (14.823) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,2 metriä mpy.

Lähteet 

Jääsjärven alue
Hartolan järvet
Pertunmaan järvet
Botin luomat artikkelit
Säynätlampi (Joutsa)

Säynätlampi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Vartiamäen lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 190 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Kostamonjoen valuma-alueeseen (14.838) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,4 metriä mpy.

Lähteet 

Rautaveden alue
Joutsan järvet
Botin luomat artikkelit
Soidensalonlampi

Soidensalonlampi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Vartiamäen lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 380 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Kostamonjoen valuma-alueeseen (14.838) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,6 metriä mpy.

Lähteet 

Rautaveden alue
Joutsan järvet
Botin luomat artikkelit
Käräjärvi

Käräjärvi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Marjotaipaleen lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 580 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Ylä-Suonteen lähialueeseen (14.851) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,4 metriä mpy.

Lähteet 

Ylä-Suonteen valuma-alue
Joutsan järvet
Botin luomat artikkelit
Humphries

Humphries on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

 Barry Humphries (s. 1934), australialainen näyttelijä, koomikko ja käsikirjoittaja
 Dan Humphries (s. 1979), brittiläis-kanadalainen rattikelkkailija
 Jay Humphries (s. 1962), yhdysvaltalainen koripalloilija
 Kaillie Humphries (s. 1985), kanadalais-yhdysvaltalainen rattikelkkailija ja olympiavoittaja
 Kris Humphries (s. 1985), yhdysvaltalainen koripalloilija
 Luke Humphries (s. 1995), englantilainen dartsinpelaaja
 Tony Humphries (s. 1957), yhdysvaltalainen muusikko ja DJ
Armenofilia

Armenofilia tarkoittaa suurta kiinnostusta ja ihailua armenialaista kulttuuria, historiaa tai armenialaisia kohtaan. Termiä on käytetty muun muassa Lordi Byronista, joka käänsi klassisia armenialaisia tekstejä englanniksi; Henry Morgenthausta, joka Armenian kansanmurhan aikana aktiivisesti toi huomiota verilöyille ja pakkosiirroille ja piti rahankeräyksiä kansanmurhaa paenneille; sekä yhdysvaltain presidenteistä Woodrow Wilsonista ja Theodore Rooseveltista, jotka kannattivat ensimmäisen maailmansodan jälkeen suur-Armeniaa.

Armenialainen kulttuuri
Poliittiset käsitteet
Myllykukko

Myllykukko on valtatie 3:n varrelle rakennettu liikenneasema, joka sijaitsee Nurmijärvellä noin 35 kilometriä Helsingistä pohjoiseen. Se sijaitsee aivan Nurmijärven kirkonkylän laidalla Ilvesvuoren teollisuusalueen tuntumassa. Myllykukon ympärivuorokautinen huoltamo ja myymälä kuuluvat osaksi Nesteen huoltoasemaketjua, mutta sitä ennen Myllykukko oli osa Esson huoltoasemaketjua.

Liikenneasemalla on muun muassa matkailuneuvonta, Subway- ja Kotipizza-ravintolat, pankkiautomaatti, autovuokraamo ja Kivimyllyn Kone -niminen työkaluihin keskittyvä tavaratalo. Valtatien toisella puolella virtaa osaksi Vantaanjokea kuuluva Myllykoski.

Katso myös 
 Keimolanportti
 Linnatuuli

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Myllykukko

Huoltoasemat
Nurmijärven rakennukset ja rakennelmat
Pohjoisväylän koulu

Pohjoisväylän koulu (v. 2022 asti Ruosniemen koulu) on Porissa sijaitseva noin 630 oppilaan alakoulu. Se aloitti toimintansa vuonna 1885 ja toimii lukuvuonna 2022-2023 kahdessa eri toimipisteessä. Myöhemmin koulun on tarkoitus laajentua yhtenäiskouluksi.

Historia 
Ruosniemen koulu on perustettu vuonna 1885, ja Toejoen koulu vuonna 1900. Vuonna 2022 Toejoen koulu lakkautettiin ja liitettiin osaksi Ruosniemen koulua, jolloin nimeksi muuttui Pohjoisväylän koulu.

Koulurakennus 
Koulu toimii tällä hetkellä Ruosniemen vuonna 1955 sekä Toejoen vuosina 1937 ja 1980-1981 rakennetuissa kouluissa. Syksystä 2023 alkaen koulun on tarkoitus toimia uudessa Pohjois-Porin monitoimitalossa. Vuodesta 1927 uuden rakennuksen valmistumiseen asti koulu toimi Alikyläntien ja Yläkyläntien risteyksessä sijaitsevalla tontilla.

Muuta 
Koulu on tehnyt perinteisesti yhteistyötä Ruosniemen hiihtokeskuksen kanssa. Koulussa aloitetaan laskettelun harjoittelu jo 1. luokalta lähtien. Oppilaat pitävät yhdessä vanhempiensa kanssa myös kahviota hiihtokeskuksessa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Pohjoisväylän koulun kotisivut
 Ruosniemen toimipisteen kotisivut
 Toejoen toimipisteen kotisivut

Porin oppilaitokset
Suomen peruskoulut
Sinisen taivaan ja valkoisen auringon ritarikunta

Sinisen taivaan ja valkoisen auringon ritarikunta () on taiwanilainen ritarikunta, jota myönnetään sotilaille erikoislaatuisista ansioista kansallisen turvallisuuden puolustamisesta. Ritarikunta on perustettu vuonna 1929.

Kunniamerkkiä jaetaan vain yhdessä luokassa:

  ritarikunnan nauha

Lähteet 

Taiwanin sotilasansiomitalit
Ritarikunnat
Pyhän kolmijalan ritarikunta

Pyhän kolmijalan ritarikunta () on taiwanilainen ritarikunta, jota jaetaan sotilaille erityislaatuisista ansioista kansallisen turvallisuuden saralla. Ritarikunta on perustettu vuonna 1929, ja se on alempiarvoisempi kuin Sinisen taivaan ja valkoisen auringon ritarikunta. 

Kunnianosoitusta jaetaan yhdeksässä luokassa:

  1. luokka
  2. luokka
  3. luokka
  4. luokka
  5. luokka
  6. luokka
  7. luokka
  8. luokka
  9. luokka

Lähteet 

Taiwanin sotilasansiomitalit
Ritarikunnat
Salassa

Salassa () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2021 alussa kunnassa oli 1 789 asukasta.

Lähteet

Aiheesta muualla

Torinon metropolikaupungin kunnat
Refugion piirikunta

Refugion piirikunta () on Yhdysvaltojen Texasin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 6 741 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Refugion kunta, joka on myös Refugion piirikunna suurin kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1837.

Väestö 
Vuonna 2020 Refugion piirikunnan 6 741 asukkaasta valkoisia oli 89,2 %, mustia 6,9 %, alkuperäisasukkaita 1,2 % ja aasialaisia 1,0 %. Asukkaista 28,2 % puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 1,2 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Texasin piirikunnat
Kalifornian kansalliskaarti

Kalifornian kansalliskaarti () on Kalifornian alueella toimiva kaarti, joka on Yhdysvaltain kansalliskaartin alainen. Se koostuu kolmesta eri haarasta: maa- ja ilmavoimista sekä reservistä. Kansalliskaartin komentajana toimii osavaltion kuvernööri, ellei Yhdysvaltain presidentti ole erikseen ottanut komentoa.

Kansalliskaarti myöntää seuraavia ansiomitaleja:

  California National Guard Achievement Ribbon
  California National Guard Commanding General's Meritorious Unit Citation
  California National Guard Commendation Medal Ribbon
  California National Guard Counter Narcotics Service Ribbon
  California National Guard Drill Attendance Ribbon
  California National Guard Enlisted Excellence Ribbon
  California National Guard Enlisted Trainers Excellence Ribbon
  California National Guard Federal Service Ribbon
  California National Guard Good Conduct Medal Ribbon
  California National Guard Governor's Outstanding Unit Citation (with Gold Frame)
  California National Guard Medal of Merit Ribbon
  California National Guard Medal of Valor Ribbon
  California National Guard Memorial Service Ribbon
  California National Guard Military Cross Ribbon
  California National Guard Order of California Medal Ribbon
  California National Guard Recruiting Achievement Ribbon
  California National Guard Senior Enlisted Leadership Ribbon
  California National Guard Service Medal Ribbon
  California National Guard State Service Ribbon

Lähteet 

Yhdysvaltain kansalliskaarti
Kalifornia
Diia

Diia tai Dija (, suom. toiminta); lyhennys sanoista (, suom. Valtio ja minä)) on Ukrainan valtionhallinnon tarjoama digitaalisten palvelujen mobiilisovellus, verkkosivusto ja palvelun brändi. Brändi julkistettiin vuonna 2019 ja sen mobiilisovellus avattiin vuonna 2020. 

Sovelluksen ensimmäisessä versiossa oli 33 erilaista palvelua ja joukko sähköisiä dokumentteja.  Vuonna 2021 esitellyllä Diia-mobiilisovelluksen 2.0-versiolla voitiin korvata jo yhdeksän digitaalista henkilödokumenttia (henkilötodistus, ulkomaan biometrinen passi, opiskelijakortti, ajokortti, ajoneuvon rekisteröintitodistus, ajoneuvon vakuutuskirja, veronumero, syntymätodistus, kansainvälinen ajokortti). Biometistä passia ei kuitenkaan voi käyttää Ukrainan raja-asemilla.

Joulukuussa 2021 Diian mobiilisovellutuksella oli jo yli 12 miljoonaa käyttäjää. Elokuun 2022 loppuun mennessä käyttäjämäärä oli kohonnut jo 18 miljoonaan.

Vihollisen liikkeitä raportoivat lisäsovellukset 
Diiaan rekisteröityneet käyttäjät ovat voineet vuonna 2022 asentaa puhelimelleen ilmahälytyksistä kertovan, vihollisen liikkeitä raportoivan ("e-vihollinen" -sovellus, eVorog) tai esimerkiksi ilmavalvonnan havaintojen raportoinnin mahdollistavan mobiilisovelluksen. Ainakin keväällä 2022 Ukrainan tiedustelu sai päivittäin kymmeniä tuhansia viestejä, kuvia ja videoita mobiilisovellusten välityksellä.

Lokakuussa 2022 kerrottiin, että Diian ilmavalvontasovelluksesta saatujen ilmoitusten perusteella Ukrainan eteläosien ilmatorjunta sai selville 22. lokakuuta matalalla tutkapimennossa lentävän Kalibr-risteilyohjuksen kulkuradan, ja pystyi pudottamaan risteilyohjuksen olalta laukaistavalla Igla-torjuntaohjuksella pian havaintojen jälkeen vastaanotettujen kohdistusohjeiden avulla.

Paikkatietoa välittävän ilmavalvontasovelluksen tai vihollisen liikkeistä raportoiminen muiden sovellusten kautta käyttäminen saattaa siviileitä suojaavan humanitaarisen oikeuden näkökulmasta merkitä käyttäjän luopuvan ainakin tilapäisesti siviiliasemastaan. Seuraamusten  kannalta Ukrainaa sotilaallisesti auttavien mobiilisovelluksen asentaminen tai käyttö ei tästä näkökulmasta ole suositeltavaa ainakaan Venäjän miehitysalueilla Ukrainassa tai välittämän miehitysuhan piirissä asuville, tai Venäjällä tai Valko-Venäjällä liikkuville.

Lähteet

Mobiilisovellukset
Verkkosivustot
Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022
Naton kyberpuolustuksen osaamiskeskus

Naton kyberpuolustuksen osaamiskeskus (, lyhennys CCDCOE) on Viron pääkaupunki Tallinnasta käsin toimiva puolustusliitto Naton yhteisen kybersodankäynnin puolustukseen keskittyvä osaamiskeskus.

CCDCOE on yksi Naton 28:stä osaamiskeskuksista. Osaamiskeskus perustettiin Viron aloitteesta 14. toukokuuta 2008 kuuden muun Nato-maan tukemana. Sittemmin CCDCOE:sta on muodostunut osallistuja- ja tukijamaiden määrällä mitattuna Naton suurin osaamiskeskus. Sillä on 29 varsinaista jäsentä (sponsoring nations) ja yhdeksän samanhenkistä tukijamaata (contrubuting nations). Osaamiskeskusten työkieli on tavallisesti englanti.

Osaamiskeskus tutkii tietoturvallisuuteen liittyviä aihepiirejä ja uhkia, järjestää koulutuksia ja jakaa asiantuntemustaan osallistujamailleen. Keskeinen osa osaamiskeskuksen toimintaa on järjestää kybersodankäyntiä simuloivia harjoituksia, joissa harjoitellaan ja tarkastellaan kyberpuolustusta teknologian, strategian, operatiivisen toiminnan ja lainkäytön näkökulmista. Keväällä 2022 Suomen joukkue voitti Naton kyberpuolustuksen osaamiskeskuksen vuosittain järjestämän Locked Shields -kyberpuolustusharjoituksen. Harjoitukseen osallistui 32 joukkuetta ja noin 2 000 ihmistä. Suomen joukkue koostui Puolustusvoimien ja Maanpuolustuksen koulutuskeskuksen (MPK) edustajista.

Naton kyberpuolustuksen osaamiskeskuksen tieteellisesen antiin kuuluvat kansainväliset CyCon-konferenssit (International Conference on Cyber Conflict), jotka keräävät runsas 500 osallistujaa paikan päälle sekä etäosallistujia. CCDCOE:n julkaisuista tunnetuimpiin kuuluu "Tallinnan manuaalina" tunnettu kybersodankäyntiä kansainvälisen oikeuden kannalta tarkasteleva Tallinn Manual on the International Law Applicable to Cyber Operations, jonka uudistettu 642-sivuinen toinen painos julkaistiin vuonna 2017 (Cambridge University Press). Teos tuo muun muassa esille, että kybersodankäyntiä toteutetaan kyberoperaatioina, jotka eivät yleensä yksittäisinä oikeuta kansainvälisen oikeuden mukaan sotilaallisiin vastataiskuihin. Esimerkkinä tästä tarkastellaan venäläisten puuttumista Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaaleihin. Artikkelit arvioivat myös sotavankien nöyryyttämistä ja sodan uhrien mediajulkisuutta humanitaarisen oikeuden keskeisten lakien näkökulmasta 2010-luvulla sekä useita kybersodankäynnin suunnitelmia kansainvälisen lain kannalta ja monia tietoturvallisuuden oikeustapauksia. Teoksen päivittyvä kolmas painos oli valmisteltavana loppuvuodesta 2022.

Lähteet

Aiheesta muualla
 NATO Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence (ulkoiset kotisivut)  (ccdcoe.org)
 Exercise Locked Shields 2022 concludes (23.4.2022)  (nato.int)
 Finland Wins Cyber Defence Exercise Locked Shields 2022  (ccdcoe.org)
 MPK:n aktiivireserviläiset hopealle kansainvälisessä kyberharjoituksessa (Locked Shields 2021) (mpk.fi)

Tallinnan rakennukset ja rakennelmat
Tietoturva
Nato
Informaatiosodankäynti
Eugène Fromentin

Eugène Fromentin (24. lokakuuta 1820 La Rochelle –  27. elokuuta 1876 La Rochelle) oli ranskalainen taidemaalari ja kirjailija.

Elämä ja ura
Fromentinin isä, arvostettu lääkäri ja taiteen tuntija, halusi hänet asianajajaksi, mutta Fromentin suuntatui taiteelliselle uralle. Lopetettuaan koulun hän opiskeli muutaman vuoden maisemamaalari Lois Cabat'n johdolla. Fromentin oli Algerian varhaisimpia taiteellisia tulkitsijoita ja maa ja sen väestö olivat useimpien hänen teostensa aiheena. Hän oli jo nuorena päässyt vierailemaan maassa, ja tallentanut muistiinsa Pohjois-Afrikan elämän maalauksellisia ja tyypillisiä yksityiskohtia. Vuonna 1849 hän sai Pariisin salongin toisen luokan mitalin. Vuonna 1852 hän vieraili toisen kerran Algeriassa arkeologisen matkan mukana ja sai sitten päätökseen maan maisemien ja ihmisten tapojen tarkan tutkimisen, jonka ansiosta hän pystyi teoksissaan realistiseen tarkkuuteen. Fromentinin teokset voidaan nähdä taiteen lisäksi myös etnologisina kuvituksina. Fromentin oli saanut paljon vaikutteita Eugene Delacroix'n tyylistä. Hänen teoksilleen on ominaista näyttävä sommittelu, suuri taitavuus käsittelyssä ja kirkkaat värit.

Fromentin kunnostautui myös hyvin monipuolisena kirjalijana. Hänen töihinsä kuuluu matkakertomuksia, taiteen historiankirjoitusta, taidekritiikkiä ja kaunokirjallisuutta. Hänen teoksensa Dominique, joka julkaistiin ensimmäisen kerran Revue des Deux Mondes -lehdessä vuonna 1862, on 1800-luvun kaunokirjallisuuden joukossa merkittävä teos herkän ja mielikuvituksellisen havainnointikykynsä sekä tunteellisen vakavuutensa vuoksi.

Fromentinista tehtiin Ranskan kunnialegioonan ritari vuonna 1859 ja upseeri vuonna 1869.

Lähteet

Aiheesta muualla

Ranskalaiset taidemaalarit
Ranskalaiset kirjailijat
Vuonna 1820 syntyneet
Vuonna 1876 kuolleet
Tornion Järjestötalo

Tornion Järjestötalo ”Järkkä” sijaitsee Tornion kaupungin Putaan kaupunginosassa. Järjestötalossa järjestetään paljon erilaista toimintaa, ja sitä vuokrataan erilaisiin juhliin ja tapahtumiin.

Historiaa 
Järjestötalo rakennettiin talkoilla Tornion Järjestöyhdistys ry:n ja sen jäsenjärjestöjen toimesta. Taloa on remontoitu usein vuosien varrella. Omistus siirtyi vuonna 2015 Tornion Kansantalosäätiölle, joka vastaa tilojen vuokrauksesta ja kunnostuksesta.

Rakennus 
Talo rakennettiin talkoilla vuosina 1961–1962. Talo on osin kaksikerroksinen, puurakenteinen, alun perin vuorattu mineriitillä, ja se oli alumiinipeltikatteinen. Taloa on laajennettu vuosina 1976–1978. Sali remontoitiin 1985, ja 1988 vaihdettiin ulkoseinien mineriittivuoraus laudoitukseen. Samalla parannettiin lämpöeristystä. Keittiö ja kahvila saneerattiin vuosina 1995–1996, ja vuonna 1997 vaihdettiin salin ikkunat.

Öljylämmityksestä siirryttiin kaukolämpöön 2014. Vuonna 2017 vanha alumiinipeltikatto sai väistyä uuden konesaumapeltikaton tieltä. Alkuvuoden 2019 aikana talon pohjakerrokseen rakennettiin uusi saunaosasto, jossa on tilaa 10–15 hengelle. 2020 uusittiin talon käyttövesiverkosto ja lämmitysjärjestelmän putkistot ja patterit. Alkuvuodesta 2021 suoritettiin niin sanotun vanhan osan viemäriputkiston sukitus ja peruskorjattiin yläkerrassa ollut toimistotila.

Nykyinen toiminta
Nykyisin [2022] toimintaa pyörittää Kumppanuuskeskus Luotsi ry.. Se järjestää muun muassa hävikkkiruuan jakelua, lasityökursseja, ylläpitää lounasruokalaa, kehitysvammaisten päivätoimintaa, nettipistettä, seniorien karaokea, Äijien porinaryhmää ja pientä kansankirjastoa sekä vuokraa tiloja juhliin ja erilaisiin tilaisuuksiin.

Lähteet

Työväentalot
Tornion rakennukset ja rakennelmat
Tornio