Kriitikko

Kriitikko (kreikan sanasta κριτικός, ”erittelytaitoinen”) eli arvostelija tutkii ja arvottaa jotakin yksittäistä taiteen tai kulttuurin alaa tai useampia aloja. Kriitikoksi kutsutaan usein myös henkilöä, joka arvostelee jotakin ilmiötä toistuvasti.

Sanat kriitikko ja kritiikki viittaavat tavallisesti jonkun henkilön valitseman alan tai alojen järjestelmälliseen tutkimukseen. Niillä tarkoitetaan yleensä tähän työhön omistautumista, pikemminkin kuin vain henkilökohtaisten mielipiteiden lausumista.

Suomalaisen kritiikin historiasta voi mainita esimerkiksi J. V. Snellmanin ja Zachris Topeliuksen, jotka molemmat toimivat aikoinaan kriitikoinakin osana toimittajan töitään. Kriitikot alkoivat toimia Suomessa 1800-luvulla, mutta vasta 1900-luvun alussa alkoivat vaikuttaa ensimmäiset ammatti- tai ammattimaisesti toimivat kriitikot sanomalehdissä.

Kriitikko saattaa erikoistua jonkin taiteenalan tutkimiseen ja kritiikkiin, tai hän saattaa valita kritiikkinsä kohteeksi useita taiteenaloja. Taidekriitikot kirjoittavat tavallisesti sanomalehtiin, aikakauslehtiin tai muihin julkaisuihin, kirjoihin tai verkkosivuille.

Suomessa on vain muutamia päätoimisia kriitikoita. Suurin osa työskentelee avustajina sanomalehdissä tai muissa julkaisuissa muun työnsä ohella. Suomen arvostelijain liitto ilmoittaa verkkosivullaan, että sillä on lähes tuhat jäsentä. Järjestö on jakautunut jaoksiin eri taiteenalojen mukaan, joita ovat elokuva, kirjallisuus, kuvataide, musiikki sekä tanssi ja teatteri.

Yleisradion elokuussa 2008 julkaiseman Taloustutkimuksella teettämässä kyselyssä kulttuuriammateista vähiten arvostettuja ovat lausuntataiteilija, underground-taiteilija, kulttuuritoimittaja, taidegalleristi ja kriitikko. Kyselyn arvostetuimpia olivat kirjailija, näyttelijä, klassisen musiikin säveltäjä, elokuvaohjaaja, kapellimestari ja taidemaalari.

(Kuvataidekriitikkoja käsitellään artikkelissa Taidekritiikki, kirjallisuuskriitikkoja artikkelissa Kirjallisuuskritiikki ja elokuvakriitikoita artikkelissa Elokuvakritiikki.)

Musiikkikritiikki

Ulkomaisia musiikkikriitikoita

 Theodor W. Adorno, kirjallisuus, estetiikka, musiikki, Saksa 1920-luvulta
 Hector Berlioz, kirjallisuus, musiikki Ranska 1828 alkaen
 Eduard Caudella, musiikki, Romania 1800-luku
 Claude Debussy, musiikki, Ranska 1862–1918
 Alfred Einstein, Saksa, Zeitschrift für Musikwissenschaft 1918, Münchner Post, Berliner Tageblatt 1927, USA
 Eduard Hanslick, musiikki, Itävalta-Unkari 1800-luku
 Joachim Kaiser, Saksa 1951, Süddeutsche Zeitung 1959 alkaen
 E. T. A. Hoffmann (Johannes Kreisler), kirjallisuus, musiikki, Saksa, Allgemeine musikalische Zeitung 1808 alkaen
 Max Kalbeck, Saksa, Schlesische Zeitung 1875 Itävalta, Allgemeine Zeitung 1880, Neue Wiener Tagblatt 1886–1921

 Friedrich Nietzsche, kirjallisuus, musiikki, kulttuuri, Saksa 1880 alkaen
 Ezra Pound, kirjallisuus, kuvataide, musiikki, Yhdysvallat, Englanti, Italia 1909–1972
 Romain Rolland, Musiikkikriitikko, Ranska
 Johann Adolph Scheibe, musiikki, Saksa, Tanska 1700-luku
 Robert Schumann, Saksa, Allgemeine musikalische Zeitung 1831, Neue Zeitschrift für Musik 1834
 Hans Heinz Stuckenschmidt, Saksa, Böömi 1920, Berliner Zeitung am Mittag 1929, Neuen Zeitung 1947
 Pjotr Tšaikovski, Venäjä, 1871 alkaen

Tunnettuja suomalaisia musiikkikriitikoita

 Heikki Aaltoila, musiikkiarvostelija, Ylioppilaslehti 1932–1936, Ajan Suunta 1936–1943, Uusi Suomi 1943–1986
 Jussi Ahlroth
 Atte Blom, musiikkikriitikko, Huvfudstadsbladet 1965 alkaen, Rytmi, Rondo
 Karl Flodin, musiikkikriitikko, Hufvudstadsbladet 1879 ja 1881, Helsingfors 1882, Aftonposten 1899, Nya Pressen 1883, 1885–1898, 1900 ja 1906–1908, La Plata (Buenos Aires) 1908–1921, Euterpe 1901–1905, Helsingfors-Posten 1900–1905
 Seppo Heikinheimo, musiikkikriitikko, Uusi Suomi 1957, 1959–1963, Helsingin Sanomat 1963–1997
 Olli Hämäläinen, musiikkikriitikko Muusikko 1951–1957, Rytmi 1949–1959, Suosikki 1959–1960
 Axel Gabriel Ingelius, musiikkikriitikko, Borgå Tidning, Eos, Helsingfors Tidningar, Morgonbladet, Åbo Tidningar ja Åbo Underrättelser, aktiivisimmillaan 1840– ja 1850-luvut
 Evert Katila, musiikkiarvostelija, Päivälehti 1896–1899, Uusi Suometar 1899–1918, Helsingin Sanomat 1919–1942
 Uuno Klami, musiikkiarvostelija, Iltalehti ja Ajan Sana 1930, Uusi Suomi 1931, Helsingin Sanomat 1932–1959
 Heikki Klemetti, musiikkikriitikko, Säveletär 1907, Suomen musiikkilehti 1930, 1933–1946, Uusi Suomi 1919–1945

 Taneli Kuusisto, musiikkikriitikko, Ylioppilaslehti, Helsingin Sanomat, Ajan Sana, Suomenmaa, Uusi Suomi, Musiikkitieto, Kirkkomusiikki, Musiikki.
 Leevi Madetoja, musiikkiarvostelija, Helsingin Sanomat 1916–1932
 Lauri Otonkoski, musiikkikriitikko, Helsingin Sanomat
 Selim Palmgren, musiikkiarvostelija Hufvudstadsbladet 1930–1951
 Erkki Salmenhaara, musiikkikriitikko, Ylioppilaslehti 1959–1961, Kauppalehti 1962–1963, Helsingin Sanomat 1963–1972
 Erik Tawaststjerna, musiikkikriitikko, Finsk Tidskrift 1943–1951, SNS-Kansan Sanomat 1945–195, Svenska Demokraten 1949–1950, Hufvudstadsbladet 1956–1957, Suomalainen Suomi 1956–1957, Helsingin Sanomat 1957–1989
 Zachris Topelius
 Karl Fredrik Wasenius (Bis), musiikkiarvostelija, Hufvudstadsbladet
 Harri Wessman, musiikkikriitikko
 Martin Wegelius, musiikkiarvostelija, kirjallisuusarvostelija Helsingfors Dagblad (X ja M. W.) 1869–1871, 1874–1875
 Martti Vuorenjuuri, Helsingin Sanomat 1950-luku
 Susanna Välimäki, musiikkikriitikko, Musiikki, Yle

Teatteri- ja tanssikritiikki

Ulkomaisia teatteri- ja tanssikriitikoita
 Klaus Mann, kirjallisuus, teatteri, Saksa, Yhdysvallat 1924–1949

Tunnettuja suomalaisia teatterikriitikoita

 Eliel Aspelin-Haapkylä, teatteri- kuvataide- ja kirjallisuuskriitikko, Kirjallinen Kuukausilehti, Morgonbladet, Valvoja, Aika ja Uusi Suometar
 Heikki Eteläpää, teatteri ja elokuvakriitikko, Etelä-Saimaa 1944–1946, Savon Sanomat 1946, Teatteri 1946–1950, Ilta-Sanomat 1956–1960, Uusi Suomi 1960-1989
 Rafael Hertzberg, kirjallisuus- teatteri- ja taidekriitikko Helsingfors Dagblad 1875–1888, kirjallisuuskriitikko Hufvudstadsbladet 1890 alk.
 Raoul af Hällström, teatteri- ja tanssikriitikko, Svenska Pressen 1944–, Nya Pressen 1923–1965, Filmiaitta 1930–1932, Filmnytt 1934, Uusi Suomi 1946–, Filmitähti 1949–1951, Helsingin Sanomat 1965–1975
 Jukka Kajava, teatterikriitikko, Helsingin Sanomat 1967–2005
 Eeva Kauppinen, teatteri- ja tanssikriitikko, Kaleva 1984 alk.
 Hans Kutter, elokuvakriitikko Hufvudstadsbladet 1936–1946, teatterikriitikko 1946–1969

 Sylvi-Kyllikki Kilpi, kirjallisuus- ja teatterikriitikko, Kansan Lehti 1923–1932 
 Kaisu Mikkola, Kaleva 1963
 Maija Savutie-Myrsky, teatteri- ja kirjallisuuskriitikko, Kansan Lehti 1937–1941, Suomen Sosialidemokraatti 1943–1944, Vapaan Sana 1948–1957, Kansan Uutiset
 Anna-Maria Tallgren, teatteri- ja kirjallisuuskriitikko, Helsingin Sanomat 1910–1925, Valvoja 1918–1925
 Viljo Tarkiainen, teatteri- ja kirjallisuuskriitikko, Uudenmaa 1902–1903, Valvoja 1903–1907, Helsingin Sanomat 1904–1916, 1918–1920, Uusi Suometar 1916–1918
Sole Uexküll, teatteri- ja kuvataidekriitikko, Elanto-lehti 1945, Suomalainen Suomi, Kuva, Maakansa, Helsingin Sanomat 1949–1977
 Marjatta Väänänen, teatterikriitikko 1949–1972 
 Thomas Warburton, kirjallisuus- ja teatteriarvostelija, Finsk Tidskrift 1943, Nya Argus 1949–1975

Katso myös
 Luokka:Suomalaiset kriitikot
 Elokuvakritiikki
 Kritiikkiportti
 Kritiikki
 Kirjallisuuskritiikki
 Taidekritiikki
 Suomen arvostelijain liitto SARV
 FIPRESCI

Lähteet
 Thomas Anderberg, Alla är vi kritiker, Atlas, 2009.

Viitteet

Aiheesta muualla

 Pekka Vähäkangas, Snellmanin taidekritiikin luonne. (pdf) 
 Työministeriö: Kriitikko
 Filmiarvostelija Jerker Eriksson Kriitikko ja sensori muistelee, Ylen elävä arkisto.
 Tatu Vaaskivi kriitikkona, Oulun kaupunginkirjasto
 Junio Kimanen, Katsaus musiikkikritiikin historiaan, Amfion.fi 28.3.2007

Kirjallisuutta
Kriittinen piste : Tekstejä kritiikistä 2018. Toim. Ville Hänninen. Helsinki : Suomen arvostelijain liitto ry, 2018. ISBN 978-951-96795-6-3.

Taidealan ammatit
Kritiikit

ca:Crítica