Corpus Hippocraticum

Corpus Hippocraticum on Hippokrateen nimiin laitettujen teosten kokoelma, joka sisältää noin 70 antiikin kreikkalaista lääketieteellistä teosta. Suurimman osan kirjoittajasta ei ole tietoa.

Historia 

Kokoelmaan luetut teokset ovat sekä sisällöltään, iältään että tyyliltään vaihtelevia, ja siksi ne eivät voi olla peräisin yhdeltä henkilöltä. Yhdenkään ei tiedetä varmuudella olevan peräisin Hippokrateelta itseltään, vaikkakin jotkut tutkijat ovat tästä erimielisiä.

Teokset ovat todennäköisesti Hippokrateen koulukunnan oppilaiden kirjoittamia, mahdollisesti satoja vuosia Hippokrateen kuoleman jälkeen. Antiikin aikana teokset laitettiin kuitenkin Hippokrateen nimiin, ja niiden sisältämät opetukset seuraavat hänen periaatteitaan. Kokoelma saattaa olla Kosin saarella toimineen lääketieteellisen koulukunnan kirjaston jäännökset, tai se on saatettu toimittaa 200-luvulla eaa. Aleksandriassa. Osa teksteistä on kuitenkin peräisin myös Knidoksessa toimineelta koulukunnalta.

Sisältö 

Kokoelma sisältää oppikirjoja, luentoja, tutkielmia, muistiinpanoja ja filosofisia esseitä erilaisista lääketieteellisistä aiheista, ilman mitään erityistä järjestystä. Teokset on kirjoitettu erilaisille yleisöille, sekä ammattilaisille että maallikoille, ja ne on joskus kirjoitettu päinvastaisista näkökulmista; kokoelmaan kuuluvien teosten esittämien näkemysten välillä on joskus merkittäviä ristiriitoja.

Eräs merkittävä osa teoksista sisältää tapauskertomuksia, yhteensä 42 kappaletta. Näistä suurin osa, 25, johti potilaan kuolemaan. Suurin osa teosten kuvaamista taudeista on luonteeltaan endemisiä: vilustumisia, ravitsemukseen liittyviä, keuhkokuumeita jne.

Kieli ja tyyli 

Koko tekstikorpus on kirjoitettu joonialaisella murteella, vaikka Kos sijaitsi alueella, jossa puhutaan doorilaista murretta. Tätä voi verrata siihen, että renessanssiajan tieteilijät käyttivät teoksissaan latinaa oman kansankielensä sijaan.

Kokoelman kirjoitustyyliä on arvostettu kauan, ja sitä on kuvattu selkeäksi, tarkaksi ja yksinkertaiseksi. Sitä on pidetty myös objektiivisena ja ytimekkäänä, vaikkakin myös koruttomana ja totisena. Kaikkia kokoelman teoksia ei ole kirjoitettu tällaisella ”lakonisella” tyylillä, mutta suurin osa on; tällaisen tyylin käyttäminen oli hippokraattinen käytäntö.

Tekstilaitokset 

Koko tekstikorpus painettiin ensimmäisen kerran latinankielisenä vuonna 1525. Sen toimitti Marcus Fabius Calvus Roomassa. Ensimmäinen kokonainen kreikankielinen laitos ilmestyi seuraavana vuonna Venetsiassa.

Merkittävimpiin laitoksiin kuuluu Émile Littrén toimittama versio. Hän käytti 22 vuotta (1839–1861) korpuksen tutkimiseen. Hänen laitoksensa on oppinut, mutta joskus epätäsmällinen. Toinen huomattava laitos on Franz Z. Ermerinsin Utrechtissa vuosien 1859 ja 1864 välillä toimittama. Vuodesta 1967 on ilmestynyt tärkeä nykyaikainen laitos Collection Budé -kokoelmassa Jacques Jouannan johdolla. Se sisältää kreikankielisen tekstin, ranskankielisen käännöksen sekä kommentaarin. Merkittäviin kaksikielisiin laitoksiin kuuluu myös Corpus medicorum graecorum -kokoelmassa julkaistu saksan- ja ranskankieliset käännökset sisältävä laitos. Sitä julkaisee Berliinissä Akademie-Verlag.

Hippokrateen vala 

Tunnetuin teos hippokraattisten tekstien joukossa on Hippokrateen vala, joka on merkittävä virstanpylväs lääketieteen etiikassa. Vala on sekä filosofinen että käytännöllinen; se ei käsittele pelkästään abstrakteja periaatteita, vaan myös sellaisia käytännöllisiä asioita kuten munuaiskivien poistamista tai opettajan auttamista taloudellisesti. Vala on monimutkainen eikä se todennäköisesti ole yhden henkilön kirjoittama. Valaa käytetään edelleen, mutta ei useinkaan ikänsä vuoksi alkuperäisessä muodossaan.

Luettelo teoksista 

Teoksia on jaoteltu useilla eri tavoilla. Littré on jaotellut ne seuraavasti:

Luokka I – teokset, joita on pidetty aitoina Hippokrateen teoksina

 Muinaisesta lääketieteestä (kreik. ; lat. De prisca medicina)
 Ennalta tietämisestä (; Prognostica)
 Aforismit (; Aphorismi)
 Epidemiat (; Epidemiorum), kirjat I ja III
 Ruokavaliosta akuuteissa sairauksissa (; De diaeta acutorum)
 Ilmoista, vesistä ja paikoista (; De aëribus, aquis, et locis)
 Nivelistä (; De articulus)
 Murtumista (; De fracturis)
 Paikoilleen asettamisen välineistä (; Mochlicus)
 Lääkärin toimesta eli Kirurgia (; De officina medici) (mainitaan myös viidennessä luokassa)
 Pään vammoista (; De capitis vulneribus)
 Vala (; Jusjurandum)
 Laki (; Lex)

Luokka II – Polyboksen teokset

 Ihmisen luonnosta (; De natura hominis)
 Terveyden aikaisesta elämäntavasta (; De salubri victus ratione)

Luokka III – Hippokratesta varhaisemmat teokset

 Koslainen prognostiikka ( eli ; Coacae praenotiones)
 Prorrhetikon (; Prorrhetica), kirja I

Luokka IV – Hippokrateen koulukunnan kirjoitukset, Hippokrateen aikalaiset tai oppilaat

 Haavaumista (; De ulceribus)
 Avanteista (; De fistulis)
 Peräpukamista (; De haemorrhoidibus)
 Ilmoista (; De flatibus)
 Pyhästä taudista (; De morbo sacro)
 Kohdista ihmisessä (; De locis in homine)
 Taidosta (; De arte)
 Ruokavaliosta (; De diaeta)
 Unista (; De insomniis)
 Mielenliikutuksista (; De affectionibus)
 Sisäisistä mielenliikutuksista (; De internis affectionibus)
 Taudeista (; De morbis), kirjat I, II, III
 Seitsemännen kuun sikiöstä (; De septimestri partu)
 Kahdeksannen kuun sikiöstä (; De octimestri partu)

Luokka V – teokset, jotka ovat vain poimintoja ja muistiinpanoja

 Epidemiat (; Epidemiorum), kirjat II, IV, V, VI ja VII
 Ruumiinnesteistä eli Humoraaleista (; De humoribus)
 Nesteiden käytöstä (; De liquidorum usu)
 Lääkärin toimesta eli Kirurgia (; De officina medici) (mainitaan myös luokassa I)

Luokka VI – tuntemattoman ennen Aristotelesta eläneen tekijän tutkielmat, jotka muodostavat omanlaisensa kirjoitusten joukon

 Siemenestä (; De genitura)
 Pikkulasten luonnosta (; De natura pueri)
 Taudeista (; De morbis), kirja IV
 Naisten taudeista (; De mulierum morbis)
 Nuorten naisten taudeista (; De virginum morbis)
 Hedelmättömistä naisista (; De sterilibus)

Luokka VII – Leofaneen teokset

 Superfetaatiosta (; De superfetatione)

Luokka VIII – Hippokratesta myöhäisemmät teokset, kirjoitettu suunnilleen Aristoteleen ja Praksagoraan aikana

 Sydämestä (; De corde)
 Ravinnosta (; De alimento)
 Lihoista (; De carnibus)
 Viikoista (, De septimanis)
 Prorrhetikon (; Prorrhetica), kirja II
 Rauhasista (; De glandulis)
 Poimintoja teoksesta Luiden luonnosta (; De natura ossium)

Luokka IX – joukko tutkielmia, katkelmia ja kokoomateoksia, joita kukaan antiikin aikainen kriitikko ei lainaa

 Lääkäristä (; De medico)
 Kunniallisesta käytöksestä (; De decenti habitu)
 Säännöt (; Praeceptiones)
 Anatomiasta (; De anatomia)
 Näköaistista (; De Visu)
 Hampaistosta (; De dentitione)
 Naisten luonnosta (; De natura muliebri)
 Sikiön poistamisesta (; De exsectione foetus)
 Aforismit (; Aphorismi), kahdeksas osa
 Luiden luonnosta (; De natura ossium)
 Kriiseistä (; De crisibus)
 Kriittisistä päivistä (; De diebus criticis)
 Puhdistavista lääkkeistä (; De medicamentis purgativis)

Luokka X – nykyisin kadonneet teokset, jotka ovat kuuluneet kokoelmaan

 Vaarallisista haavoista
 Heittoaseista ja haavoista
 Taudeista

Luokka XI – apokryfiset kirjoitukset, kirjeet ja keskustelut

Lähteet

Viitteet

Kirjallisuutta

Suomennokset

Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

Aiheesta muualla 

 Works by Hippocrates, käännös Francis Adams. The Internet Classics Archive 
 Collection hippocratique à la BIUM , Littrén laitos Hippokrateen teoksista. Collection Medic@  
 Digital Hippocrates Cultural Heritage Language Technologies 

Antiikin kreikankieliset kirjat
Antiikin lääketiede
Kirjat lääketieteestä