Tieteentekijöiden liitto

Tieteentekijöiden liitto on tieteen, tutkimuksen ja korkeakouluopetuksen parissa työskentelevien ammattijärjestö.

Historia

Korkeakoulujen Assistenttiliitto (1967–1977)
Keväällä 1967 korkeakouluissa työskentelevät assistentit eri puolella Suomea uhkasivat joukkoirtisanoutuvansa, elleivät saa tuntuvaa palkankorotusta. Korkeakoulujen Assistenttiliitto perustettiin saman vuoden lokakuussa. Liiton ensimmäinen puheenjohtaja oli Ilmo Rinkinen. Vuonna 1968 assistenteille luvattiin kahden palkkaluokan korotusta, mutta korotus jäi kuitenkin vain yhteen palkkaluokkaan. Vuonna 1969 puheenjohtajana aloitti Pauli Sysiö.

1970-luku liitto keskittyi parantamaan jäsentensä oikeusturvaa ja assistenttiohjesäännön luomista. Luottamusmiesjärjestelmää alettiin muodostaa yliopistoille vuonna 1971. Vuonna 1974 liitolla ehti olla kolme puheenjohtajaa: Kaj Lindström, Pekka Hyyppä ja Jaakko Elenius. Seuraavana vuonna puheenjohtajana toimi Vesa Majamaa. Jukka Yliniemestä tuli liiton puheenjohtaja vuonna 1976.

Korkeakoulualan assistenttien ja tutkijain liitto (1978–1996)
Vuonna 1978 liitto muutti nimekseen Korkeakoulualan assistenttien ja tutkijain liitto (KATL). Vuonna 1983 puheenjohtajana aloitti Harri Palmén.

Liitto liittyi keskusjärjestö Akavaan vuonna 1986. Leila Risteli toimi liiton puheenjohtajana vuosina 1987–1989.

Suomen 1990-luvun alun lamassa liitto halusi turvata jäsentensä työllisyyttä, jota valtion säästösuunnitelman uhkasivat. Huhtikuussa 1990 KATL jakoi ensimmäistä kertaa Tiedon portti -palkinnon. Jussi Nuorteva toimi liiton puheenjohtajana vuonna 1990, hänen seuraajansa Kari Kuoppala oli puheenjohtajana vuosina 1991–1993. Kuoppalan seuraajana aloitti Kari Pitkänen.

Tieteentekijöiden liitto (1997–)
Vuonna 1997 liiton nimi muuttui Tieteentekijöiden liitoksi. Nimi lyhennetään usein Tieteentekijöiksi. Björn Fant toimi liiton puheenjohtajana vuosina 1999–2002.

Fantin seuraaja Antero Puhakka toimi puheenjohtajana vuodet 2003–2006. Vuonna 2007 liitto oli huolissaan korkeakoulujen määräaikaisten henkilöstön asemasta vuonna 2010 tapahtuvan yliopistouudistuksen jälkeen. Liitolla oli noin 7000 jäsentä, joista määräaikaisia oli 70 prosenttia. Ragna Rönnholm aloitti puheenjohtajana. Rönnholmin seuraaja Tapani Kaakkuriniemi toimi puheenjohtajana vuodet 2011–2014.

Vuosina 2015–2018 liiton hallituksen puheenjohtajana toimi Petri Koikkalainen.

Vuonna 2018 puheenjohtajaksi valittiin Maija S. Peltola. Hän kertoi liiton tavoittelevan muun muassa kirjausta hallitusohjelmaan, jolla apurahalla ennen MYEL-vakuutusjärjestelmän voimaantuloa saaneille turvattaisiin taitelijaeläkettä vastaava tutkijaeläke.

Helmikuussa 2020 liitto kertoi olevansa huolissaan tutkijoiden ja muiden tieteentekijöiden häirinnästä ja maalittamisesta. Tieteentekijöiden liitto osallistui puheenjohtajansa Maija S. Peltolan kautta selvittäjäryhmään, jossa arvioitiin yliopistojen hallinnollisen autonomian tilaa. Selvityksen taustalla oli Tampereen uuden säätiöyliopiston syntyyn liittyvät seikat, mutta myös muissa yliopistoissa henkilöstö oli kokenut demokratiavajetta.

Kesällä 2021 Tieteentekijät ja myös Akavaan kuuluva Opetusalan Ammattijärjestö OAJ perustivat yhteisen järjestön, Tiede ja Opetus ry:n, joka tavoite oli tiivistää yhteistyötä muun muassa yliopistojen tutkimus- ja opetushenkilöstön ja muiden asiantuntijoiden edunvalvonnassa.

Organisaatio
Vuonna 2021 Tieteentekijöiden liittoon kuului 15 jäsenyhdistystä ja yli 7000 jäsentä. Jäsenistön yleisimpiä nimikkeitä olivat yliopistonlehtori, nuorempi tutkija, väitöskirjatutkija, tutkijatohtori ja erikoistutkija. Paikallista toimintaa sillä oli Espoossa, Helsingissä, Joensuussa, Jyväskylässä, Kuopiossa, Oulussa, Tampereella, Turussa, Vaasassa ja Rovaniemellä. Kaksi jäsenyhdistystä, Informaatioalan Akateemiset (INA) ja Suomen akateemisten tutkijoiden yhdistys (SATY) toimi valtakunnallisesti.

Toiminta
Tieteentekijöiden liitto hoitaa jäsentensä ammatillista, sosiaalista ja palkkaedunvalvontaa. Liitto vaikutti osaltaan esimerkiksi siihen, että apurahalla työskentelevät saivat lakisääteisen eläke- ja tapaturmavakuutuksen. Yksittäiset henkilöt liittyvät liittoon jonkin sen jäsenyhdistyksen kautta. Liiton jäsenet kuuluvat Opettajien Työttömyyskassaan. 

Tieteentekijöiden liitto, Professoriliitto ja Yliopistojen opetusalan liitto julkaisevat yhdessä Acatiimi-lehteä.

Liitto tekee jäsenkyselyitä. Esimerkiksi vuonna 2021 paljastui, että koronarajoitusten aiheuttama etätyövaihe oli vaikeuttanut ulkomaalaistaustaisten jäsenten integroitumista työpaikalle. Myös tutkimus oli kärsinyt tutkijavierailuiden ja aineistojen hankintamatkojen puuttumisesta. Verkko-opetus oli kasvattanut jäsenten työtaakkaa, sillä siihen meni aikaa enemmän kuin lähiopetukseen.

Palkinnot

Tiedon portti
Vuonna 1990 ensimmäistä kertaa jaetun palkinnon sai filosofian tohtori Kari Laine, joka toimi Oulun yliopiston kasvitieteellisen puutarhan johtajana. 
Vuonna 1992 palkinnon sai valtiotieteen tohtori Timo Soikkanen, joka toimi Turun yliopiston poliittisen historian yliassistenttina ja dosenttina
Vuonna 1995 palkinnon sai Oulun yliopiston tutkimuspalvelupäällikölle, dosentti Leila Risteli.

Vuoden tieteentekijä 
Vuoden tieteentekijä on Tieteentekijöiden liiton vuosittain valitsema tiedeyhteisön jäsen. Palkinnon suuruus on 5000 euroa. Vuonna 2021 palkinto annettiin ensimmäistä kertaa työnantajan edustajalle.

 1997 Juha Siltala (historia), Helsingin yliopisto
 1998 Heikki Eskelinen (kansantaloustiede), Joensuun yliopisto
 1999 Päivi Hovi-Wasastjerna (graafinen viestintä), Taideteollinen korkeakoulu
 2000 Markku Myllykangas (terveyssosiologia), Kuopion yliopisto
 2001 Jaakko Frösén (kreikkalainen filologia), Helsingin yliopisto
 2002 Mikko Lehtonen (yleinen kirjallisuustiede), Tampereen yliopisto
 2003 Marjatta Jokinen (kirjastonhoitaja, informaatikko), Turun kauppakorkeakoulu
 2004 Virpi Hämeen-Anttila (tutkija, kääntäjä, kirjailija), Helsingin yliopisto
 2005 Sinikka Eskelinen (solubiologia), Biocenter Oulu
 2006 Marjo Kaartinen (kulttuurihistoria), Turun yliopisto
 2007 Mikko Lahtinen (valtio-oppi), Tampereen yliopisto
 2008 Pertti Rannikko (yhteiskuntapolitiikka) , Joensuun yliopisto
 2009 Johanna Kantola (politiikan tutkimus), Helsingin yliopisto

 2011 Anchit Khanna (biolääketiede), Tampereen yliopisto, ensimmäinen maahanmuuttajataustainen palkittu
 2012 Ilari E. Sääksjärvi (eläintiede), Turun yliopisto
 2013 Maria Forsman (johtava tietoasiantuntija), Helsingin yliopiston kirjasto
 2014 Kimmo Svinhufvud (äidinkielen yliopisto-opettaja), Helsingin yliopisto
 2015 Mari K. Niemi, erikoistutkija ja valtiotieteiden tohtori, Turun yliopisto
 2016 Olga Davydova-Minguet, filosofian tohtori, Itä-Suomen yliopisto 
 2017 ei valittu
 2018 Jussi Jalonen (historia), Tampereen yliopisto
 2019 Nafisa Yeasmin, tutkija, yhteiskuntatieteiden tohtori ja Arktisen keskuksen projektipäällikkö, Lapin yliopisto
 2020 ei valittu
 2021 Tapio Määttä, Itä-Suomen yliopiston akateeminen rehtori

Katso myös 
 Turun yliopiston tieteentekijät
 Tampereen yliopiston tieteentekijät

Lähteet

Kirjallisuutta
Mika Kallioinen: Tieteentekijän muuttuva kuva : Tieteentekijöiden liitto 1967-2007, Tieteentekijöiden liitto 2007, ISBN 978-951-96437-7-9
Pirkko Kanervo: Akateemista edunvalvontaa Auran rantamilla. Turun yliopiston tieteentekijät ry 1967–2007, 2007

Aiheesta muualla 
 Tieteentekijöiden liiton kotisivu.
 

Suomen tiede ja tekniikka