Venäjän hyökkäys Ukrainaan – kesä–elokuu 2022



Kesäkuu 2022  

Edeltäviä tapahtumia on kuvattu artikkelissa:
Venäjän hyökkäys Ukrainaan - helmi–toukokuu 2022 (sotaviikot 1-14).

Viikko 15 (30.5.–5.6.) 
Venäjän puolustusministeriö väitti maanantaina, että Venäjä oli tehnyt iskun telakkaan Mykolajivin kaupungissa Etelä-Ukrainassa. Puolustusministeriö väitti myös venäläisen tykistön tehneen iskun halliin telakalla tuhoten muun muassa ajoneuvoja.

Kaksi siviiliä kuoli ja viisi haavoittui tykistötulessa venäläisten joukkojen saapuessa Ukrainan Sjevjerodonetskin kaupungin alueelle. Tulituksessa kuoli myös ranskalainen BFM TV:n toimittaja Frédéric Leclerc-Imhoff.. Yhdysvaltalaisen Committee to Protect Journalists -järjestön mukaan Leclerc-Imhoff oli yhdeksäs vuoden 2022 sodassa työtehtävissään kuollut siviilitoimittaja. Luhanskin alueen kuvernööri Serhi Gaida myös kertoi, että Venäjä oli tehnyt ilmaiskuja ja että venäläiset joukot olivat saapuneet kaupungin kaakkois- ja koillisalueille.

Ukrainan tuomioistuin tuomitsi tiistaina kaksi venäläistä tykistön sotilasta yhdentoista ja puolen vuoden vankeusrangaistukseen osallistumisesta Harkovan alueella olevien asutuksien tulittamiseen. Rakettituli ei ollut aiheuttanut henkilövahinkoja.

Luhanskin alueen kuvernööri Serhi Haidai kertoi ukrainalaisten joukkojen vetäytyneen tiistaina Sjevjerodonetskin itäosasta. Hän myös kertoi kaupungin keskustan kävelykadun olevan venäläisten joukkojen hallussa mutta taistelujen kaupungista jatkuvan edelleen. Mariupolin sataman kerrottiin avautuneen takaisin liikenteelle ja ensimmäisen metallia kuljettavan rahtilaivan lähteneen satamasta.

Ukraina väitti Valko-Venäjän toimittavan kalustotäydennyksenä Venäjälle varastoistaan panssarivaunuja ja jalkaväen taisteluajoneuvoja. Yhdysvaltalaisen ISW-ajatushautomon mielestä tämä vahvistaisi käsitystä, että Venäjän joukot olivat paljolti kuluttaneet loppuun omat ajoneuvoreservinsä.

Luhanskin alueen kuvernööri Serhi Haidai kertoi keskiviikkona, että Venäjän asevoimien joukot hallitsevat noin 70 prosenttia Sjevjerodonetskin kaupungista. Ukrainan asevoimien esikunta kertoi, että venäläiset joukot ovat jatkaneet keskeisten infrastruktuurien pommittamista Ukrainan itä- ja eteläalueilla sekä, että Sjevjerodonetskin kaupunki on tällä hetkellä Venäjän hyökkäyksen päätavoite.

Slovakian puolustusministeriö ilmoitti torstaina toimittavansa Ukrainalle kahdeksan Zuzana 2 -kanuunahaupitsia. Puola ilmoitti myyvänsä Ukrainalle 60 itseliikkuvaa kanuunahaupitsia.

Kremlin tiedottaja Dmitri Peskov kertoi torstaina ettei Venäjä sulje pois tapaamista presidentti Vladimir Putinin ja Volodymyr Zelenskyin kanssa, mutta että neuvotteluihin pitäisi valmistautua etukäteen. Peskov sanoi, että Venäjän miehittämien alueiden Hersonin, Zaporižžjan ja Donbassin asukkaiden on päätettävä omasta tulevaisuudestaan. Ukraina on aikaisemmin ilmoittanut, että alueiden liittäminen Venäjään tulisi katkaisemaan rauhanneuvottelut osapuolten välillä.

Kremlin tiedottaja Dmitri Peskov kertoi perjantaina, että Venäjä jatkaa sotilaallista operaatiotaan Ukrainassa, kunnes kaikki sen tavoitteet on saavutettu. Samalla Venäjän hyökkäys Ukrainaan on kestänyt 100 päivää.

Ukrainan presidentti Zelenskyi kertoi, että Ukrainan asevoimien joukot ovat onnistuneet taistelemaan venäläisiä joukkoja vastaan Sjevjerodonetskin kaupungissa, mutta että muuten tilanne Donbasin alueella ei ole muuttunut.

Venäjän Brjanskin alueen kuvernööri Aleksandr Bogomaz väitti, että Ukrainan joukot tekivät iskuja alueella sijaitsevaan kylään. Venäjä väitti ampuneensa alas ukrainalaisen sotilaskuljetuskoneen, jossa oli aseita ja sotatarvikkeita Odessan lähellä.

Ukrainan presidentti Zelenskyi väitti, että venäläinen tykistö pommitti Svjatohirskin lavraa, ukrainalaista ortodoksista luostaria Itä-Ukrainassa. Pommitus aiheutti tulipalon. Venäjä kiisti osallisuutensa ja syytti Ukrainan asevoimien joukkoja luostarin tuleen sytyttämisestä.

Luhanskin alueen kuvernööri Serhi Haidai kertoi, että Sjevjerodonetskin kaupunki on jaettu kahteen osaan. Toista puoltaa hallitsevat ukrainalaiset joukot ja toista venäläiset joukot.

Venäjän puolustusministeriö väitti tehneensä iskun, joka kohdistui panssarivaunuihin ja muihin panssariajoneuvoihin Kiovan laitamilla ja joita muut Euroopan maat olivat toimittaneet Ukrainalle.

Venäjä toteutti uuden iskun Ukrainan pääkaupunkia Kiovaan vastaan ohjuksilla varhain sunnuntaina ensimmäistä kertaa yli kuukauteen.

Viikko 16 (6.–12.6.) 
Ukrainan armeija väitti työntäneensä Venäjän Mustanmeren laivaston yli 100 kilometrin etäisyydelle Ukrainan Mustanmeren rannikolta.

Ukrainan puolustusministeriö syytti Venäjää infrastruktuurin tuhoamisesta Sjevjerodonetskin kaupungin alueella Venäjän edetessä kaupungissa. Venäjä kiistää syytökset. Venäjän Kurskin alueen kuvernööri väitti, että Ukrainan puolelta ammuttiin Tyotkinon kylään.

Ukrainan viranomaiset kertoivat, että Venäjän pommitukset tuhosivat yhden suurimmista varastoista Mustanmeren Mykolajivin satamassa.

Luhanskin alueen kuvernööri Serhi Haidai kertoi keskiviikkona, että Venäjän asevoimien joukot hallitsevat suurinta osaa Sjevjerodonetskin kaupungista ja että Venäjä olisi valloittanut jo 90 prosenttia kaupungista. Haidai kertoi myös keskiviikkona, että ukrainalaisia joukkoja on piiritetty Luhanskin alueella.

Mykolajivin alueen kuvernööri kertoi keskiviikkona, että lännen toimittamat tykistöt vaikuttavat jo taistelukentillä ja että on ”vain ajan kysymys”, ennen kuin ukrainalaiset joukot saavuttaman merkittävän voiton Etelä-Ukrainassa. Alue on samalla yksi kahdesta alueista josta on pääsy Mustallemerelle ja jota Ukraina edelleen hallitsee.

Luhanskin alueen kuvernööri Serhi Haidai sanoi, että venäläiset joukot hallitsivat suurinta osaa Sjevjerodonetskin kaupungista, ja ukrainalaiset pitävät hallussaan kaupungin teollisuusaluetta.

Ukraina väittää käyttäneensä pian loppuun kaikki tykistöön tarkoitetut ammustensa ja että se on kohta riippuvainen lännen toimituksista. Ukraina myös ilmoitti menettävänsä noin 100–200 sotilasta päivässä sekä että Venäjä käyttää päivässä  tykistöammusta.

Presidentti Putin piti Pietarissa puheen Pietari Suuresta. Puheen aikana hän sanoi: ”Hän ei ottanut mitään, hän otti sen takaisin." Venäläislehtien mukaan Ukrainan asevoimien joukot upottivat oman korvettinsa Vinnytsjan.

Presidentti Zelenskyi väitti Ukrainan tehneen ilmaiskuja Venäjän miehittämälle Hersonin alueelle. Ukraina väitti, että Vrubivkan kylässä, Luhanskin alueella oli käytetty liekinheittimiä.

Venäjän miehittämien alueiden viranomaiset kertoivat, että ensimmäiset venäläiset passit jaettiin Hersonin ja Zaporižžjan alueilla.

Venäjän puolustusministeriö väitti tuhonneensa suuren asevaraston Kalibr-risteilyohjuksilla Ternopilin alueella Länsi-Ukrainassa, jossa oli väitetysti länsimaista tuotuja aseita. Venäjän puolustusministeriö kertoi myös ampuneensa alas kolme ukrainalaista Su-25-maataistelukonetta.

Viikko 17 (13.–19.6.) 
Venäläislähteet väittivät Donetskin alueella Maiskin kylässä sijaitsevalla torilla kuolleen kolme ihmistä ja loukkaantuneen neljä, kun Ukraina tulitti aluetta tykistöillään. Uutisen välittänyt Reuters eikä mikään muukaan riippumaton lähde ei pystynyt vahvistamaan väitettä. Ukrainalainen virkamies väitti Venäjän asevoimien joukkojen hyökänneen Itä-Ukrainan Sjevjerodonetskin kaupungissa sijaitsevaan alueelle, jolla sadat siviilit olivat piilossa. Maanantaina myös kerrottiin, että kaupungin viimeinen silta olisi tuhouttu, mikä esti asukkaita pakenemasta pakenemista kaupungista.

Venäjän puolustusministeriö väitti maanantaina, että Venäjä oli tuhonnut ohjuksilla suuren määrän aseita ja sotilasvarusteita Donbassin alueella. Puolustusministeriön mukaan osa tuhoutuneista aseista ja varusteista oli toimitettu Yhdysvalloista ja muista Euroopan maista.

Viisi ihmistä kuoli ja 22 haavoittui 14. kesäkuuta sen jälkeen, kun Venäjä pommitti Ukrainan Donetskin aluetta.

Venäjän asevoimat väittivät 15. kesäkuuta tuhonneensa ammusvaraston Donetskin alueella ja tutka-aseman Lysytšanskissa Itä-Ukrainassa. Venäjä väitti myös tappaneensa noin 300 ukrainalaista sotilasta kovien taistelujen seurauksena. Ukrainan asevoimien komentaja kertoi, että Venäjä on keskittänyt pääjoukkonsa Luhanskin alueen pohjoisosaan ja yrittänyt hyökätä samanaikaisesti yhdeksästä eri suunnasta.

Sumyn alueen kuvernööri kertoi Venäjän tehneen raketti-iskun Sumyn esikaupungin alueelle tappaen neljä ja haavoittaen kuutta ihmistä. Kuvernööri kertoi myös, että toinen raketti-isku kohdistui Dobropilljan piiriin.

Venäjä tuhosi 17. kesäkuuta raketeilla Tšernihivin suurimman tehdaskompleksin, jossa tuotettiin muun muassa busseja Ukrainan julkiseen liikenteeseen. Ukraina kertoi osuneensa Harpoon-meritorjuntaohjuksilla venäläiseen hinaajaan, joka sittemmin upposi. Alus oli ukrainalaisten mukaan kuljettamassa Käärmesaarta miehittäneille venäläisille aseita, kuten Tor-ilmatorjuntaohjusjärjestelmää.

Dnipropetrovskin alueen, Novomoskovskin aluehallintopäällikkö Valentyn Reznitšenko kertoi kolmen venäläisohjuksen tuhonneen suuren polttoainevaraston kaupungissa.

Ukrainan presidentti Zelenskyi kävi Mykolajivin kaupungissa lähellä etulinjaa katsomassa hyökkäyksen aiheutuneita rakennusvahinkoja ja puhumassa alueen kuvernöörin sekä paikallisten komentajien kanssa. Zelenskyi tapasi myös haavoittuneita sotilaita ja siviilejä paikallisessa sairaalassa.

Venäjän puolustusministeriö väitti, että yli 50 Ukrainan armeijan kenraalia ja upseeria kuolivat Venäjän toteuttamassa ohjusiskussa Dnipron alueella. Ukrainan pääesikunta kertoi ukrainalaisten joukkojen torjuneen Venäjän hyökkäyksen lähellä Berestovean kaupunkia Donetskin alueelle. Samalla venäläiset ovat jatkaneet hyökkäystään Sjevjerodonetskin kaupungissa yrittääkseen saada kaupungin kokonaan Venäjän hallintaan.

Viikko 18 (20.–26.6.) 
Venäjän puolustusministeriö väitti Venäjän tuhonneen suuren määrän lännestä tuotuja aseita Iskander-ohjuksilla. Venäjän Brjanskin alueen kuvernööri kertoi, että Suzemkan rajakylää oltaisiin pommitettu Ukrainan puolelta ja että yksi ihminen loukkaantui sekä että voimalaitos vaurioitui.

Venäjä kutsui 21. kesäkuuta EU-suurlähettilään puhutteluun Liettuan kiellettyä tiettyjen tavaroiden kuljettamisen Kaliningradiin rautateitse Liettuasta.

Venäjä valtasi Donetskin alueella, Lysytšanskin kaakkoispuolella sijaitsevan Toškivkan kylän. Tiistaihin mennessä Ukrainaan oltiin toimittu 12 Panzerhaubitze 2000:ta Ukrainaan joista seitsemän toimitettiin Saksasta ja viisi Alankomaista.

Kaksi Ukrainan suunnasta lentänyttä lennokkia osui 22. kesäkuuta suureen venäläiseen öljynjalostamoon lähellä Novošahtinskin rajaa.

23. kesäkuuta Ukraina ja Moldova hyväksyttiin Euroopan unionin huippukokouksessa Euroopan unionin jäsenehdokkaiksi. Molemmat maat olivat tehneet jäsenhakemuksen sen jälkeen, kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan. Ukraina nosti syytteen Venäjän hyökkäyksestä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen. Ukrainan mukaan Venäjä on syyllistynyt massiivisiin ja raakoihin ihmisoikeusrikoksiin Ukrainassa.

Luhanskin alueen kuvernööri Serhi Haidai mukaan Ukrainan asevoimien joukot saattavat joutua vetäytymään tärkeimmistä asemista Lysytšanskin kaupungissa välttääkseen Venäjän joukkojen piirityksen sen jälkeen, kun Venäjä onnistui valtamaan kaksi kylää kaupungin eteläpuolelta.

Ukrainan joukot määrättiin 24. kesäkuuta vetäytymään Sjevjerodonetskin kaupungista. Hirsken johtaja Oleksi Babtšenko kertoi, että koko kaupunki on Venäjän hallinnassa. Venäjän puolustusministeriö myös väitti piirittäneensä noin 2000 ukrainalaista sotilasta.

Venäjän puolustusministeriön virkamies kertoi 25. kesäkuuta lausunnossaan, että Venäjän asevoimien joukot ovat ottaneet Sjevjerodonetskin kaupungin kokonaan hallintaansa.

Tšerkasyn alueen kuvernööri Oleksandr Skitškon mukaan Tšerkasyn kaupungissa on kuultu räjähdyksiä. Venäjä pommitti sunnuntaina myös Kiovaa aiheuttaen yhden ihmisen kuoleman ja viiden ihmisen loukkaantumisen.

Heinäkuu 2022

Viikko 19 (27.6.–3.7.) 

Venäjä laukaisi ohjuksia Krementšukissa sijaitsevaan kauppakeskukseen, jossa oli tapahtumahetkellä yli 1 000 ihmistä joista 18 kuoli ohjusiskussa. Myöhemmin uutisoitiin, että 36 ihmistä on kateissa. Venäjä kielsi tehneensä iskun kauppakeskukseen. Ukrainan presidentti Zelenskyi sanoi, että ostoskeskuksella "ei ole strategista arvoa." Pultavan alueen johtaja Dmytro Lunin kutsui iskua "venäläiseksi sotarikokseksi."

28. kesäkuuta ilmoitettiin, että Krementšukin kauppakeskusiskussa kuoli ainakin 20 ihmistä. Turkki kertoi tukevansa Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyttä. Suomi ja Ruotsi hakivat jäsenyyttä Venäjän hyökättyä Ukrainaan.

Venäjä väitti tehneensä 29. kesäkuuta ohjusiskun Mykolajiviin, ulkomaisten taistelijoiden harjoituskeskukseen. Ukrainan viranomaiset väittivät Venäjän iskeneen aamulla asuinrakennukseen tappaen ainakin kolme ihmistä.

Venäjä vetäytyi 30. kesäkuuta Käärmesaarelta, jonka Venäjä oli vallannut sodan ensimmäisenä päivänä. Ukraina kertoi tehneensä saarella ohjus- ja tykistöiskuja ja että näiden jälkeen venäläiset sotilaat poistuivat saarelta kahdella eri aluksella. Venäjän puolustusministeriön julkaiseman lausunnon mukaan maa haluaa todistaa, ettei se ole esteenä YK:n hankkeelle järjestää Mustallemerelle humanitaarinen käytävä ja että Venäjä vetäytyy saarelta hyvässä tahdossa.

Venäjä toteutti 1. heinäkuuta kolme ohjusiskua Bilhorod-Dnistrovskyin piirissä Odessan alueelle. Isku tuhosi asuinrakennuksen ja toinen isku tuhosi virkistyskeskuksen Serhijivkan kaupunkityyppisessä taajamissa. Iskuissa kuoli yhteensä 21 ihmistä. Ukrainan presidentin lausunnon mukaan iskut olisi tehty suurilla H-22-merimaaliohjuksilla. Presidentti nosti Venäjän siviilikohteisiin kohdistetut ohjusiskut esille myös seuraavan aamun viestissään ukrainalaisille.

Venäjä väitti tuhonneensa 2. heinäkuuta viisi ukrainalaista komentopistettä Donbasissa ja Mykolajivin alueella.

Ukrainan viranomaiset kertoivat 3. heinäkuuta, että kuusi ihmistä kuoli ja 15 loukkaantui Slovjanskissa sunnuntaina sen jälkeen, kun Venäjä pommitti aluetta raketinheittimillä.

Ukrainan esikunta ilmoitti ukrainalaisten joukkojen joutuneen vetäytymään Itä-Ukrainassa sijaitsevasta Lysytšanskin kaupungista, koska kaupungin puolustaminen johtaisi ”kohtalokkaisiin seurauksiin”.

Viikko 20 (4.–10.7.) 
Presidentti Vladimir Putin onnitteli venäläisiä joukkoja Ukrainan itäisen Luhanskin alueen "vapauttamisesta" useita viikkoja kestäneiden julmien taistelujen jälkeen.

Venäjän duuma alkoi 5. heinäkuuta valmistella lainsäädäntöä sotatalouteen siirtymiseksi joiden avulla yrityksiä voidaan määrätä tuottamaan sotatarvikkeita ja pakottamaan työntekijöitä tekemään ylitöitä. Kanada hyväksyi ensimmäisenä Suomen Nato-jäsenhakemuksen. Suomi haki Natoon liittymistä Venäjän hyökättyä Ukrainaan.

Venäjä tuhosi Harkovan kaupungissa ohjusiskulla yliopistorakennuksen. Isku tuhosi Harkovan kansallisen kasvatustieteellisen yliopiston päärakennuksen, luentosalit, yliopistomuseon ja -kirjaston.

Luhanskin alueen kuvernööri Serhi Haidai kertoi, että venäläiset joukot eivät ole vielä täysin miehittäneet Itä-Luhanskin aluetta ja että taistelut jatkuvat edelleen. Venäjän pommituksissa on kuoli kahdeksan ja haavoittui 25 ihmistä keskiviikkona.

Ukrainan presidentti Zelenskyi kertoi 7. heinäkuuta kannustavansa Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyttä täysin. Ukrainan viranomaisten mukaan Venäjän ohjusiskussa Harkovan alueella kuoli ainakin kolme ihmistä ja että viisi ihmistä loukkaantui.

Venäjän puolustusministeriö väitti venäläisen sotilaslentokoneen tappaneen ison määrän ukrainalaisia joukkoja Käärmesaarella samaan aikaan, kun ukrainalaiset saapuivat saarelle nostamaan Ukrainan lipun lipputankoon.

Sjevjerodonetskin sotilashallinnon päällikkö Oleksandr Striuk kertoi 8. heinäkuuta humanitaarisen tilanteen olevan lähitulevaisuudessa kaupungissa "katastrofaalinen". Striuk kertoi, että suuri osa kaupungin infrastruktuurista on korjauskelvotonta.

Venäjä toteutti uusia ilmaiskuja perjantaina saadakseen haltuunsa loput Ukrainan Donbassin alueesta. Ukrainan viranomaiset kertoivat kolmen ihmisen kuolleen ilmaiskuissa ja viiden haavoittuneen Harkovan alueella.

Venäjän miehittäjähallinnon edustajat Harkovan alueella julkaisivat uuden lipun, jossa oli Venäjän keisarillinen kaksipäinen kotka ja 1700-luvun Harkovan vaakunan viitteitä. Miehittäjähallinnon mukaan ne symbolisoi Harkovan alueen historiallisia juuria osana Venäjää.

Venäjän raketti-isku tappoi vähintään 15 ihmistä sen osuttua kerrostaloon Tšasiv Jarissa.

Luhanskin alueella yhdeksää poliisia epäillään maanpetoksesta. Tutkijoiden mukaan poliisit tapasivat Kremlin edustajia Luhanskin alueella ja suostuivat liittymään Venäjän riveihin miehitetyllä alueella rikkoen täten Ukrainalle antamaansa valaansa.

Viikko 21 (11.–17.7) 
Ukrainan viranomaiset kertoivat löytäneensä tässä vaiheessa 30 kuollutta, kun he olivat raivaamassa Venäjän 9. heinäkuuta ukrainalaiseen asuinkerrostaloon osuneen raketti-iskun romahduttaman asukerrostalon raunioita Tšasiv Jarin kaupungissa.

Ukraina tuhosi 12. heinäkuuta ohjusiskulla rakennuksen, jota Venäjä oli käyttänyt ammusvarastona Venäjän miehittämässä Nova Kah’ovkan kaupungissa Hersonin alueella. Ukraina väitti 52 venäläisen sotilaan ja 12 upseerin kuolleen iskussa. Venäjän viranomaiset kertoivat seitsemän ihmisen kuolleen iskussa.

Tässä vaiheessa 38 ihmisen kerrottiin kuolleen Venäjän Tšasiv Jarissa sijaitsevaan asuinkerrostaloon kohdistamassa iskussa edellisenä lauantaina. Ainakin yhden lapsen kerrottiin kuolleen iskussa.

Ukrainan viranomaisten mukaan 12 ihmistä loukkaantui ja koteja tuhoutui Mykolajivin kaupungissa sen kärsittyään Venäjän tykistötulesta.

Zaporižžjan alueella tehtiin 13. heinäkuuta kaksi ohjusiskua. Ukrainan presidentin kansliapäällikkö kertoi, että yksi ohjusiskuista haavoitti seitsemän ihmistä.

23 ihmistä kuoli Venäjän toteuttamassa ohjusiskussa Vinnytsjassa ja ainakin 100 ihmisen kerrottiin loukkaantuneen. Ohjukset osuivat yhdeksänkerroksisen toimistorakennuksen pysäköintialueelle. Sittemmin on uutisoitu kuolonuhrien määrä nousseen 25:een.

Venäjä aloitti ”vapaaehtoisten liikekannallepanon” sen 85:llä liittovaltion alueella, mukaan lukien Krimillä sijaitsevassa Sevastopolissa. Noin 400 miehen uskotaan värväytyvän heinäkuun loppuun mennessä.

Dnipropetrovskin alueen sotilashallinnon päällikön Valentyn Reznitšenkon mukaan raketti-iskut Kaakkois-Ukrainan Dnipron kaupungissa tappoivat ainakin kolme ihmistä ja haavoittivat 15 ihmistä.

Ukrainan puolustusministeriön viranomaisen mukaan jopa 70 prosenttia Venäjän ohjusiskuista kohdistuu ukrainalaisiin kaupunkeihin ja ei-sotilaallisiin kohteisiin.

Venäjä toteutti 16. heinäkuuta ohjusiskun Koillis-Ukrainassa sijaitsevaan Tšuhujivin kaupunkiin, joka sijaitsee Harkovan alueella. Iskussa kerrottiin kuolleen kolme ihmistä ja haavoittaen kolmea muuta.

Venäjä kohdisti 17. heinäkuuta monta ohjusiskua sunnuntaiaamuna Mykolajivin kaupunkiin tuhoten useita rakennuksia ja sytyttäen monia tulipaloja. Tulipalot onnistuttiin myöhemmin sammuttamaan.

Viikko 22 (18.–24.7.) 
Venäjän asevoimat vahvistivat asemaansa Etelä-Ukrainassa. Ukrainan armeija väittää, että venäläiset joukot yrittävät "piiloutua" siviiliväestön taakse. Venäjän presidentti Putin piti puheen länsimaiden pakotteista ja siitä, kuinka ne aiheuttavat ”valtavia vaikeuksia” Venäjälle ja että Venäjä etsii uusia ratkaisuja.

Ukraina väitti torjuneensa useita venäläisten joukkojen tekemiä hyökkäyksiä Donetskin alueella.

Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan uhkasi jälleen jäädyttää Suomen ja Ruotsin Nato-hakemukset, jos maat eivät pidä lupauksiaan terrorismin torjumisesta. Suomi ja Ruotsi hakivat Nato-jäsenyyttä piakkoin Venäjän hyökättyä Ukrainaan.

Venäjän Vinnytsjaan viime torstaina tehdyssä ohjusiskun kuolleiden määrä on noussut 25 henkilöön. Ukrainan Donetskin alueen viranomaisten mukaan venäläinen ohjus osui Kramatorskin kaupungin keskustaan ja tappoi ainakin yhden ihmisen.

Ukrainan ilmavoimat kertoi Facebookissa, että Venäjän asevoimat on ampunut noin 3 000 ohjusta Ukrainassa tähän mennessä. Venäjän puolustusministeriö väitti tiistaina, että sen joukot tuhosivat Ukrainan Odessan alueella sijaitsevia ammusvarastoja, joissa säilytettiin Yhdysvalloista ja Euroopasta tuotuja aseita.

Syyria katkaisi 20. heinäkuuta diplomaattiset välit Ukrainan kanssa.

Ukraina väitti 21. heinäkuuta tehneensä tarpeeksi vahinkoa estääkseen Venäjää käyttämästä Antonivkan siltaa, jota Venäjä olisi väitetysti kuljettanut ammuksia.

Ukrainalaisten lähteiden mukaan Ukrainan asevoimien joukot olisivat piirittäneet noin 1000-2000 venäläissotilaista Vysokopilljan taajaman lähellä, Hersonin alueella.

Liettua salli jälleen rautatiekuljetukset Venäjän ja Kaliningradin välillä. Aiemmin Liettua oli kieltänyt Euroopan unionin pakotteiden alaisen teräksen ja muiden tärkeiden metallien kuljetuksen Liettuan läpi. Euroopan komissio päätti, että kauttakulkukielto ei koske rautatie välisiä kuljetuksia vaan maantiekuljetuksia.

Venäjä toteutti 23. heinäkuuta Kirovohradin kaupungissa Etelä-Ukrainassa 13 ohjusiskua, joissa kuoli yhteensä kolme ihmistä. Iskut kohdistuivat lentotukikohtaan ja rautatiehen.

Alle päivä Ukrainan kanssa tehdyn viljanvientisopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Venäjä laukaisi Kalibr-ohjuksia Odessassa sijaitsevaan satamaan. Ukrainan viranomaisten mukaan kaksi neljästä ohjuksesta onnistuttiin estämään ennen kuin ne olisivat osuneet.

Venäjä myönsi tehneensä ohjusiskut Odessan satamaan sunnuntaina. Ulkoministeriön tiedottaja Marija Zaharovan mukaan iskut kohdistuivat satamassa sijaitsevaan sotilaalliseen infrastruktuuriin.

Zaporižžjan alueen kuvernööri Oleksandr Staruh’in väitti, että Venäjä pitää vielä ainakin 170 ihmistä vankina Ukrainan eteläosissa.

Viikko 23 (25.–31.7.) 
Slovjanskin kaupungin asukkaita kehotettiin evakuoitumaan. Kaupungin pormestari Vadym Ljah kertoi, että lämpötilojen laskiessa syksyn aikana nollan asteikolle kaupungin vesisäiliöiden ja viemärijärjestelmien uskotaan jäätyvän.

Ukrainan puolustusministeri Oleksi Reznikov väitti Ukrainan tuhonneen 50 venäläistä ammusvarastoa Yhdysvalloista saaduilla M142 Himars -raketinheitinjärjestelmillä.

Venäjän asevoimien joukot onnistuvat 26. heinäkuuta valtamaan Vuhlehirskin lämpövoimalaitoksen, Ukrainan toiseksi suurimman lämpövoimalaitoksen Bah’mutin piirin Svitlodarskissa Donbassin alueella. Presidentti Zelenskyi varmisti myöhemmin venäläisten joukkojen onnistuneen valtamaan laitoksen. Venäjä oli myös tehnyt ilmaiskuja alueella.

Kremlin tiedottaja Dmitri Peskov uhkasi Suomea vastatoimilla, mikäli Suomi lopettaisi tai rajoittaisi turistiviisumien myöntämistä Venäjän kansalaisille. Peskov kertoi asiasta Interfaxille.

Ukrainan armeijan esikunta väitti Venäjän asevoimien ampuneensa alas oman Ka-52-helikopterinsa Hersonin alueella. Ukrainan esikunnan mukaan helikopteri oli yrittämässä hyökätä ukrainalaisia joukkoja vastaan.

Ukrainan asevoimien tiedottaja ilmoitti, että Antonivkan silta suljettiin siviileiltä, mutta että Ukrainan asevoimat eivät ole aikeissaan tuhota siltaa.

Venäjän ohjusiskussa kuoli 28. heinäkuuta viisi ihmistä ja loukkaantui ainakin 25 Kropyvnytskyin kaupungissa. Iskun kerrottiin kohdistuneen ilmailualan yrityksen halleihin.

Venäjä väitti, että HIMARS-raketti osui vankilaan 29. heinäkuuta, jossa oli vangittuja ukrainalaisia sotavankeja. Venäjä väitti 40:n kuolleen ja 75:n loukkaantuneen iskussa. Ukrainan armeijan esikunta kiisti syytöksen sanoen, että Venäjä teki iskun piilottaakseen ukrainalaisten sotavankien kidutukset ja teloitukset.

Ukrainan asevoimat väitti 30. heinäkuuta tappaneensa lauantain aikana yli sata venäläistä sotilaista sekä tuhonneensa seitsemän venäläistä panssarivaunua ja kaksi ammusvarastoa Hersonin alueella.

Ukrainan puolustusministeriö tiedusteluosaston mukaan noin 200 venäläistä sotilaista kieltäytyi palamaasta taistelemaan Ukrainan eteläosiin.

Ukrainan Odessan alueen hallinnon mukaan Ukrainan teki iskun 40-vaunuiseen junaan, joka oli kuljettamassa venäläisiä sotilaita ja sotavarusteita Krimiltä. Väitteen mukaan iskussa kuoli noin 80 sotilaista ja toiset 200 haavoittui. Sevastopolin kuvernööri Mihail Razvožajev väitti Ukrainan tehneen lennokki-iskun Sevastopolissa sijaitsevaan, Venäjän Mustanmeren laivaston päämajaan. Razvožajevin mukaan iskussa haavoittui kuusi ihmistä.

Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi kertoi Ukrainan hallituksen tehneen päätöksen pakollisista evakuoinneista Donetskin alueelta.

Elokuu 2022

Viikko 24 (1.–7.8.) 
Hersonin alueen kuvernööri Dmytro Butri kertoi, että Ukrainan asevoimat olivat onnistuneet valtamaan takaisin 46 asutuskeskusta alueen pohjoispuolelta.

Ukrainan ensimmäinen viljalaiva lähti Ukrainasta Odessan satamasta sen jälkeen, kun Ukraina ja Venäjä solmivat viljanviennin jatkamisesta Mustallamerellä. Ukrainan viranomaiset mukaan Ukrainan Mustanmeren satamissa oli kuukausien ajan jumissa noin 17 alusta, joiden lastina on ollut 600 000 tonnia viljaa.

2. elokuuta Venäjän korkein oikeus julisti Azov-pataljoonan terroristijärjestöksi, mikä mahdollistaa kovemmat rangaistukset sen jäsenille. Jäseniä uhkaa jopa 10 vuoden vankeus, johtajia jopa 20 vuoden vankeusrangaistus.

Kansainvälinen atomienergiajärjestön (IAEA) pääsihteeri Rafael Grossi kertoi, että Venäjä oli onnistunut saavuttamaan ja miehittämään Zaporižžjan ydinvoimalaitoksen. IAEA kertoi suunnittelevansa laitokseen tarkastelutehtävää, joka nyt odottaa hyväksyntää Ukrainan ja Venäjän puolelta.

Ensimmäinen Odessan satamasta sodan aikana lähtenyt viljalaiva kulki Bosporinsalmen läpi. Laivan määränpään kerrottiin olevan Libanon, ja sillä kerrottiin kuljetettavan 26 527 tonnia maissia.

Amnesty International on syyttänyt Ukrainaa kansainvälisten sodan lakien rikkomisesta sijoittamalla aseita siviilialueille, mukaan lukien kouluihin ja sairaaloihin, joiden ”lähellä on sotilastukikohtia tai tiheästi metsäisiä alueita”. Amnesty kuitenkin toteaa tiedotteessaan, että nämä seikat eivät oikeuta Venäjän hyökkäyksiä Ukrainassa, jotka ovat surmanneet ja haavoittaneet lukemattomia siviilejä Ukrainassa.

Ukrainan presidentti Zelenskyi vastasi syytöksiin sanomalla, että nämä väitteet yrittävät ”armahtaa Venäjän terroristivaltiota ja siirtää vastuun hyökkääjältä uhrille”.

Hersonin miehityshallinnon apulaisjohtaja Kirill Stremousov väitti, että venäläiset joukot olivat onnistuneet torjumaan ilmapuolustusjärjestelmällään Ukrainan tekemän ohjusiskun Antonivkan sillalle.

Ukraina ja Venäjä ovat syyttäneet toisiaan Zaporižžjan ydinvoimalan tulittamisesta, jonka seurauksena voimalinjoihin osuneet ammukset pakottivat ydinvoimalain työntekijöitä sammuttamaan reaktorin.

Venäjän valtiontelevisio on maininnut Pohjois-Korean ehdotuksen lähettää työntekijöitä kunnostamaan Donbasin taisteluissa vaurioituneita rakennuksia.

Viikko 25 (8.–14.8.)

Viikko 26 (15.–21.8.)

Keskiviikkona 17. elokuuta 
Venäläinen ohjus osui kolmikerroksiseen asuinrakennukseen Harkovassa tappaen 12 ja haavoittaen 20 ihmistä, joista ainakin yksi oli lapsi. Rakennus tuhoutui täysin iskussa.

Venäjän Mustanmeren laivaston komentaja Igor Osipov korvattiin Viktor Sokolovilla muun muassa Krimin sotilastukikohdan räjähdyksien takia, Moskvan uppoamisen takia ja Käärmesaarelta vetäytymisen takia.

Viikko 27 (22.–28.8.)

Keskiviikkona 24. elokuuta 

Keskiviikkona 24. elokuuta vietettiin Ukrainan itsenäisyyspäivää. Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi ja hänen puolisonsa Olena Zelenska kävivät laskemassa kukkia Maidanin kansannousussa kuolleiden muistomerkille Kiovassa. Lisäksi presidentti jakoi urhollisuusmitaleita sodan uhreille tai heidän omaisilleen. 

Britannian pääministeri Boris Johnson onnitteli Ukrainan presidenttiä ja kansaa vierailemalla paikan päällä Kiovassa. Hän kertoi myös Britannian antavan drooniaseita 54 miljoonan punnan arvosta. Yhdysvaltain presidentti Biden onnitteli Ukrainaa puolestaan kertomalla lähes kolmen miljardin dollarin aseavusta. Apuun sisältyy ilmatorjunta- ja tykistöjärjestelmiä, miehittämättömiä ilma-aluksia ja vastatykistötutkia.

Venäjä teki yli 20 ihmistä surmanneen ohjusiskun Tšaplynen kaupunkityyppisen taajaman rautatieasemalle ja aseman ympäristöön Dnipropetrovskin alueen itäosassa. Kuolonuhrien joukossa oli lapsia.

Ukrainan itsenäisyyspäivänä tuli samalla kuluneeksi kuusi kuukautta Venäjän hyökkäyssodan alkamisesta.

Torstaina 25. elokuuta 
Ukrainan asevoimat kertoi, että sodassa oli menehtynyt tähän mennessä lähes 9 000 Ukrainan puolesta taistellutta. Tämän perusteella on arvioitu, että lisäksi olisi 20 000–30 000 ukrainalaista haavoittunutta. Kuolleiden ja haavoittuneiden määrä olisi saman arvion mukaan luokkaa puolet Venäjän ja sen kumppaneiden yhteisestä uhrimäärästä. Elokuun 8. päivänä Yhdysvaltain varapuolustusministeri Colin Kahl kertoi, että heidän arvionsa mukaan 70 000–80 000 venäläistä olisi menehtynyt tai haavoittunut Ukrainassa helmikuusta lähtien.

Euroopan unioni tuomitsi Venäjän edellispäivänä tekemän ohjusiskun Tšaplynen rautatieasemalle Dnipropetrovskin alueella. Isku aiheutti ainakin 25 siviilin kuoleman ja 31:n haavoittumisen. Tämä oli huhtikuun jälkeen eniten ihmisuhreja aiheuttanut Venäjän asevoimien isku Ukrainan rautateillä.

Perjantaina 26. elokuuta 
Naton arvion mukaan Venäjä vetäisi kaikki hävittäjänsä pois Krimin niemimaalta sijaitsevista lentotukikohdista ja lisäisi alueen taktista ilmatorjuntaa varautuakseen uusiin Ukrainan tekemiin drooni-iskuihin. Osa hävittäjien siirrosta miehitetyn Krimin niemimaan alueelta Venäjällä sijaitseviin tukikohtiin oli jo toteutettu 22. elokuuta mennessä.

Lauantaina 27. elokuuta

Sunnuntaina 28. elokuuta

Jatkuu
Jatkuu pääartikkelin väliotsikossa Syyskuu 2022

Lähteet

Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022