joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Mustalammi (Hämeenlinna, Ahoinen)

Mustalammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 6,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harju kääntyy luoteispäässä itä-länsi-suuntaiseksi ja muodostaa siellä järven pohjoisrantojen veteen laskeutuvat rinteet. Järven niemessä on kaksi mäkeä, jotka liittyvät muodostumaan . Saaria on yksi. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoja, joille johtaa tie yhdystieltä 13639.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,1 metriä mpy. ja siihen laskee vain kolme lyhyttä ojaa. Yhden ojan päässä sijaitsee Löyttynen. Lammen laskuoja yhtyy Ranninjärven laskuojaan, joka laskee Keskimmäiseen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Mustalampi oli autio. Vuoden 1961 peruskartassa sen länsirantaan ulottui läntisen peltoaukean pellot. Sen etelärannassa sijaitsi tuolloin talo. Vuoden 1979 kartassa näkyi lähes 20 mökin rakennukset, joille johti yhdystieltä tiet.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Ranninjärvi

Ranninjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Järven länsirannan eteläosaan laskeutuu harjujakson harjunrinne, mutta muuten se sijaitsee tasaisella ja alavalla alueella . Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat suoistunutta metsämaata. Rannoille on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoja. Järven ohittaa sen eteläpuolelta yhdystie 13639.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,2 metriä mpy. Siihen laskee pohjoisessa kaksi ojaa. Pohjoinen oja tulee ojitetulta ja pelloksi raivatulta Rautasuolta. Sen valuma-alueeseen kuuluvat Kakarilammin ja Leivänsilmän lammet. Läntinen oja tulee Kakarilamminharjun länsipuolen kosteikolta, missä sijaitsee Hirvilammi ja jonka valuma-alueella sijaitsee myös Puuronsilmän lampi. Ranninjärven laskuoja laskee Keskimmäisen läpi Alimmaiseen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Grannijärvi” ja sen itäpuolella sijaitsi Grannin maatalo. Järven ja Keskimmäisen välinen puronvarsi oli kartan mukaan peltomaata. Vuoden 1961 peruskartassa järvi oli autio, mutta vapaa-ajan asuntoja rakennettiin järvelle vuoteen 1979 mennessä kuusi ja vuoteen 1989 mennessä vielä yksi.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Kalaton (Hämeenlinna, Ahoinen)

Kalaton  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 8,1 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Vaikka itse Kakarilamminharju on kauempana pohjoisessa, on harjun ja järven väliin muodostunut sanduri tai delta, jonka yläpinta on aikoinaan saavuttanut merenpinnan. Järven koillisranta on deltan alarinteitä ja kaakkoisranta on patoutunut vallin taakse . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven etelärantaan tulee peltotilkun reuna ja sen vaikutuspiirissä on maatila. Muuta järven rakennukset ovat vapaa-ajan asuntoja, joita on alle kymmenen.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,1 metriä mpy. Järveen ei laske ojia eikä sillä ole laskuojaa. Sen vesitalous toimii sadannan ja pohjaveden varassa

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimeksi kirjoitettiin ”Kalatoman järvi”. Se oli merkitty autioksi ja lähistön pellot kuuluivat Anttilan talolle. Talo on merkitty nykyista kauemmaksi järvestä.

Vuoden 1961 peruskartassa oli järven rantaan merkitty pari vapaa-ajan asuntoa. Järven rantoja seurasi kärrypolku, joka seuraavassa vuoden 1979 kartassa kiersi koko järven.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Paloniitunjärvi

Paloniitunjärvi tai myös Paloniitunjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva suojeltu järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Se on kulmikkaan muotoinen ja siitä työntyy sekä etelään että kaakkoon kaksi pitkää lahtea. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujakso kulkee Korvenalustanjärven pohjoispään luusuan kohdalla itä-länsi-suuntaisena poikittain ja ohittaa Paloniitunjärven sen itäpuolelta hieman etäämpänä. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsä- ja puoliksi peltomaata. Rantaan on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, mutta sen lähiympäristössä ei sijaitse maatiloja. Ainoastaan järven mökeille johtaa varsinaisia teitä, mutta järven kaakkoi- ja eteläpuolella sijaitsee Kukkolankulma ja Rasinkylä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy. Järveen laskee kolme pelto-ojaa sekä ojitetun Keljusuon kuivatusojat. Kullolankulman johto-ojan valuma-alueella harjualueella sijaitsevat Likolammi, Kaakkolammi ja Valkealammi. Järven itärantaan laskee Kaartjoki, joka virtaa järvessä eteenpäin pohjoisessa sijaitsevaan Korvenalustanjärveen, josta se jatkaa eteenpäin samannimisenä Haapajärveen. Järvien välinen salmi on tiheään ruohottunut ja joki sekä järvi itse virtaavat tehokkaasti ainoastaan auki ruopattuja uomia pitkin.

Luontoarvoja 
Järven vesialue on yhdessä Korvenalustanjärven kanssa Natura 2000 -ohjelman suojelualuetta, mutta vieressä sijaitsee myös Keljunsuolla sijaitseva Keljunmetsän rantametsiäkin. Järvellä on runsaasti helofyyttikasvustoja ja myös upos- ja kelluslehtisiä kasvustoja ja rannoilla vallitsevat luhtanevat ja luhtapensaikot. Järveä pidetään valtakunnallisesti arvokkaana lintujärvenä, jossa esiintyy esimerkiksi kalatiira, kaulushaikara, kurki, laulujoutsen, liro, luhtahuitti, ruskosuohaukka ja myös uhanalaisena lintulajina uivelo. Erityinen järvellä elävä hyönteinen on täplälampikorento.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli autio, mutta Ahoisten suuri kylä peltoineen sijaitsi etäämpänä järven länsipuolella. Järvi oli tulvaherkkänä ja alavalla maalla sijaitsevana otollinen niittyjen raivaamiseksi. Suurin osa järven ympäristöstä oli merkitty karttaan niittyinä. Järven rannat olivat autiot. Jossakin vaiheessa asutushistoriaa on järvellä on toteutettu järvenlasku, jonka jäljiltä löytyy järven rannoilta edelleen liejupitoista maata. Vuoden 1961 peruskartassa on merkitty rantaan ulottuvia peltomaita vähemmän kuin mitä on nykyään. Rantojen kuivatus ja ottaminen viljelyyn jatkuu edelleen.

Katso myös 
 Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Vattianlammi

Vattianlammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostuman vieressä . Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se on kasvamassa umpeen. Lampea ympäröi suo ja se on autio. Lammelle ei johda tietä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Kaartjoen alaosan alueeseen lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy., mikä on sama kuin Paloniitunjärvessä. Kaartjoki, joka laskee Paloniitunjärveen, virtaa Vattianlammen vierestä ohitse.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Paloniitunjärvi oli piirretty nykyisenlaisena, mutta kartasta puuttui Vattianlampi. Vuoden 1961 peruskartassa se kuitenkin näkyy voimakkaasti soistuneena.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Likolammi (Hämeenlinna, Kukkolankulma)

Likolammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Lammen eteläpäästä alkaa Kaakkolammin länsipuolelle jatkuva harju ja lammen itäpuolella kulkee mutkitellen toinen harju. Näiden välissä oleva Likolammi voi olla suppa, mikä selittäisi harjun katkeamisen ja kääntymisen mutkalle. Lammen ympärillä on suota, jota reunustaa harjujen rinteet. Kaakkoon kulkevan Kaakkomäen kärki ulottuu lammen rantaan asti ja koillisranta on toisen harjun rinnettä . Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen harjun rinteiden rannoille on rakennettu vähintään kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13631.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,2 metriä mpy. Lammen ympäröivää suota on hieman ojitettu ja kolme suo-ojaa on johdettu lampeen. Lampeen laskee kaakosta Sirkkaoja, joka on 8,5 metriä ylempänä sijaitsevan Kaakkolammin laskuoja, ja sen oma laskuoja laskee kymmenen metriä alempana olevaan Paloniitunjärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on lampi piirretty nimettömänä suolampena, jossa laskuoja ja nykyinen Sirkkaoja ovat merkittyinä. Vuoden 1962 peruskartassa, ja vielä vuoden 1989 kartassakin, on lammen eteläpuolella toinen pienempi lampi, josta on kaivettu yhdysoja Likolampeen. Se lienee soistunut umpeen nykykarttojen valossa.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Kaakkolammi (Hämeenlinna, Kukkolankulma)

Kaakkolammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Lammen länsipuolella sijaitsee Kaakkomäki, jonka pohjoispää alkaa Likolammin eteläpuolelta. Harjuselänne kääntyy Kaakkolammin eteläpuolelta itään ja sitten kaakkon kautta itään kohti Valajärveä. Lampi sijaitsee suolla, jota reunustavat jäätikköjokimuodostumat ja harjun rinteet . Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja autiona tietön. Lammen vierestä kulkee Ojajärven ja yhdystien 13631 yhdistävä maantie.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy. Lampea ympäröivä suo on ojitettu ja kuusi ojaa on johdettu lampeen. Yksi ojista on samalla kahdeksan metriä ylempänä olevan Valkealammin laskuoja. Kaakkolammin laskuoja Sirkkaoja virtaa 8,5 metriä alempana olevaan Likolammiin.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Kako lampi”. Se oli autio suolampi, jonka luontainen laskuoja laski Likolampeen ja siihen laski vuorostaan maantien toisella puolella sijaitseva ”Walkia lampi” eli Valkealammi. Vuoden 1962 peruskartassa oli lampeen johdettu omalta suolta kolme ojaa, joista yksi oli Valkealammin laskuoja. Suo-ojia on vuosien varrella lisätty. Lampi on ollut aina autio.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Valkealammi (Hämeenlinna, Kukkolankulma)

Valkealammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Lammen itä- ja eteläpuolella sijaitsee Palanutnummi, joka on jääkauden lopussa syntynyt todennäköisesti Linnankallion suunnalta tulleesta jäätikköjoen purkausaukosta. Aukosta purkautut hiekka on kasaantunut Palanutnummeksi, joka on tasalakinen sanduri tai delta. Deltan reuna on jyrkkää rinnettä, joka laskeutuu myös Valkealammin itärannassa sen veteen. Lampi sijaitsee suolla, joka on muodostunut kymmenen metriä alemmaksi kuin tasainen Palanutnummi . Lammen rantaviivan pituus on 850 metriä ja rannat ovat rinteitä lukuun ottamatta suota. Länsirannassa on neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13631.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä mpy. Lampi sijaitsee Valkealamminsuon etelälaidassa ja monet suon kuivatusojista on johdettu lampeen. Lammen laskuoja lähtee kuitenkin länteen päin ja se laskee Kaakkolammiin, joka on kahdeksan metriä alempana.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Walkia lampi”. Sen eteläpuolelta kulki maantie ja tien varressa maatalo oli lampea lähin asutus. Kartan mukaan lammen laskuoja laski Kaakkolammiin. Vuoden 1962 peruskartassa oli lampeen johdettu kaksi lyhyttä suo-ojaa Valkealamminsuolle. Suon ojitusta on sen jälkeen tihennetty ja sen rannalle on myös rakennettu mökkejä.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Ylimmäislammi

Ylimmäislammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Pukkinummen ja Hevoskolun välissä. Sen pinta-ala on 5,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rantaan on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa ja niille johtavat tiet tulevat lammen ohittavalta kylätieltä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,8 metriä mpy. Lampeen on johdettu viisi suo-ojaa ja sen oma laskuoja laskee yhdessä Kalliolammin kanssa 3,5 kilometrin päässä Paloniitunjärveen. Järvien korkeusero Paloniitunjärveen on yli 25 metriä.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Ilimaislampi”, mikä saattaa olla vain kirjoitusvirhe. Vuoden 1962 peruskartassa lampeen laski vain kaksi suo-ojaa ja sen ohitti Ojajärveltä Vehmaisiin kulkeva tie. Se oli autio, kunnes vuoden 1989 kartassa lammen korkeimmalle mäelle oli ilmaantunut vapaa-ajan asunto.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Kalliolammi (Hämeenlinna)

Kalliolammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Ylimmäislammin lähellä Palanutnummen eteläpuolella pienellä suolla. Sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen itärannassa sijaitsee korkea kallio. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Ojajärveltä Vehmaisiin johtava kylätie ohittaa järven läheltä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,9 metriä mpy. Siihen laskee kuusi suon kuivatusojaa, joista yksi on Haukilammin laskuoja. Kalliolammin laskuoja yhtyy Ylimmäislammin laskuojaan ja se laskee 3,5 kilometrin päässä Paloniitunjärveen, joka on yli 25 metriä alempana. Haukilammin vedenpinta on vain 20 senttimetriä ylempänä.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Hauki lampi”. Tämä nimi on nykyään sen lähettyvillä sijaitsevalla pienellä lammella.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Lairo

Lairo  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva Kaartjoen läpivirtausjärvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 55 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi osaa, joista pohjoisin osa on 850 metriä pitkä Kavalanlahti, jonka lahdensuu on alle 100 metriä leveä. Kavalanlahti on vesikasvillisuuden täyttämä, ja siihen laskee Ootanjoki. Järven etelärannasta työntyy esille Kaurisniemi, jonka oikealle puolelle 700 metriä pitkä Välijoki laskee Torhon vesiä. Välijoki on yksi Kaartjoen osuus. Järven lounaispäässä sijaitsee vielä vesikasvillisuuden täyttämä lahti. Järvessä on kolme saarta rannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaata, mutta järven eteläpuoli on metsää. Siellä kohoavat Kukonhuhdankalliot, joista Laironkallio nousee rannan tuntumassa yli 30 metrin korkeuteen. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871. Hämeenlinnan raja kulkee Kavalanlahden poikki ja jatkaa Kaartjoella alajuoksulle päin. Hämeenlinnaan kuuluu järven pohjoinen osa.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,1 metriä mpy. Järvi on Kaartjoen läpivirtausjärvi. Kaartjoella on Lairon eteläpuolella Välijoen nimi. Järveen laskee vain kolme pelloilta tulevaa avo-ojaa, mutta Kavalanlahteen laskeva Ootanjoki on suurempi luontainen mutta perattu puro. Ootanjoen suuhun laskee myös Kyynäröisen suoraksi kaivettu oja. Kyynäröinen on 70 senttimetriä korkeammalla kuin Lairo.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Suivajärvi” ja sen eteläpuolella oleva Torho oli nimeltään ”Tarhojärvi”. Järvien välinen Välijoki oli piirretty selvästi leveämmäksi salmeksi. Tämä viittaa järvillä tapahtuneeseen järvenlasku. Vedenpinnan aleneminen oli kuitenkin ollut vähäinen ja on saattanut johtua Tuomenkosken perkauksista. Vuoden 1962 peruskartassa oli järvellä vain neljä mökkiä, mutta vuoteen 1979 mennessä niitä oli rakennettu paljon lisää.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Kyynäröinen (Hämeenlinna, Ahoinen)

Kyynäröinen  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Lopella Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvi on matala ja vesikasvillisuuden valtaama. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä ja järven rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltoa. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu 13 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Ahoisten ja Juhalan yhdistävältä tieltä. Hämeenlinnan raja kulkee järven eteläosan ylitse, jolloin suurempi osa siitä kuuluu Hämeenlinnaan.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,8 metriä mpy. Siihen laskee viisi suo- tai pelto-ojaa ja sen oma laskuoja lähtee järven itärannasta ja laskee Lairoon Ootanjoen suuhun. Laskuoja on samalla kuntaraja.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kynärä järvi”. Sen laskujoki laski Lairon pohjoispäähän lähelle nykyistä laskupaikkaa. Ootanjoen ja järven välinen kannas oli raivattu niityksi, samoin olivat monet itärannat. Muuten järvi oli asumaton. Järvessä tehtiin 1930-luvulla järvenlasku, jossa vedenpintaa alennettiin noin metrillä . Vuoden 1961 peruskartassa olivat järven rannat merkitty kosteikoiksi. Rannoilta oli lohottu pieniä tontteja, joissa oli seuraavassa vuoden 1979 kartassa joitakin mökkejä. Vuoden 1989 kartassa erottuu mökkirantoihin tehdyt avoveden ruoppaukset.

Luontoarvoja 
Järvi kuuluu Natura 2000-hankkeen suojelualueisiin (FI0339002), jossa se on valtakunnallisesti arvokas lintujärvi. Suojelualueen rajat seuraavatkin järven rantoja.

Katso myös
 Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Rengon järvet
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit
Torho

Torho  on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon ja Ourajoen kylien lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se on muodoltaan melko pyöreä, mutta kaakkoisrannassa sillä on pyöreä niemi. Järvi on matala ja ruohottunut. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Osa rannoista ovat soistuneita ja etenkin ojien suut ovat liettyneitä. Järven lähiympäristössä on kaksi maatilaa ja niiden pellot, mutta rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,1 metriä mpy. ja siihen on johdettu viisi suo- tai pelto-ojaa. Lisäksi sen etelärantaan laskee Heinijoki ja Kaartjoki, jonka nimitys on alajuoksulla sekä Ourajoki että Topenonjoki. Järven oma laskujoki on Välijoki, joka laskee Lairoon. Järvillä on sama vedenpinnan korkeus. Välijoki on yksi osuus Kaartjoesta ja molemmat järvet ovat Kaartjoen läpivirtausjärviä.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Tarhojärvi”. Järven vedenpinta vaikuttaa kartassa olevan nykyistä korkeampi, sillä Välijoki on piirretty pikemminkin salmeksi kuin joeksi. Järvi on kartassa autio, mutta tulo-ojien varret ja osa järven rantoja on raivattu niityiksi. Vuoden 1961 peruskartassa Välijoki on myös piirretty leveämmäksi, mutta osa uomasta on meritty soistuneeksi.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Iso-Lukkari (Loppi)

Iso-Lukkari  on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lampi muistuttaa muodoltaan kaarta. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. ja siihen laskee kolme metsäojaa. Yksi ojista tuo vettä Vahteristonlammilta. Iso-Lukkarin laskuoja laskee ensin 50 metriä päässä Pikku-Lukkariin. jonka vedenpinta on 40 senttimetriä alempana, mutta se jatkaa sitten koilliseen, missä se yhtyy Kaartjokeen yhtyvään Kärpänojaan.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampien nimi kirjoitettiin ”Luikkari lammet”.

Lähteet 

Kaartjoen alaosan alue
Lopen järvet
Botin luomat artikkelit
Satu Uusiautti

Satu Johanna Uusiautti (s.  Sura, Ruotsi) on suomalainen kasvatustieteilijä ja Lapin yliopiston kasvatustieteen, erityisesti kasvatuspsykologian professori (1.4.2017–). 

Satu Uusiautti kirjoitti ylioppilaaksi Lyseonpuiston lukiosta 1999. Hän valmistui Lapin yliopistosta 2003 kasvatustieteen maisteriksi, 2007 kasvatustieteen lisensiaatiksi ja 2008 kasvatustieteen tohtoriksi. Hänen väitöskirjansa (2008) käsitteli työmenestystä (”Tänään teen elämäni parhaan työn”: työmenestys Vuoden työntekijöiden kertomana); väitöskirjatyötä ohjasi professori Kaarina Määttä. Vuonna 2013 Uusiautti sai kasvatuspsykologian dosentin pätevyyden (Helsingin yliopisto).

Uusiautti on toiminut Helsingin yliopistossa opettajakoulutusta kehittävän hankkeen tutkimusapulaisena vuosina 2005–2006, Lapin yliopiston suunnittelijana 2011, post doc -tutkijana ja koordinaattorina (Rakkauteen pohjautuva johtajuus -tutkimuskonsortio) 2011–2012, kansainvälisen tieteellisen julkaisutoiminnan asiantuntijana 2012–2013, tutkijana 2014–2015 sekä määräaikaisena apulaisprofessorina 2015–2016. Lapin yliopiston rehtori nimitti hänet kasvatustieteen (erityisesti kasvatuspsykologian) professoriksi huhtikuussa 2017.

Lähteet

Aiheesta muualla
Satu Uusiautti  (ulapland.fi)
Kansalliskirjaston Finna-haku: Satu Uusiautti (kansalliskirjasto.finna.fi)
Satu Uusiautti  (scholar.google.com)
Julia Sieppi (11.9.2015) "Rakkauteen kuuluu koko tunteiden skaala" – Parisuhde vaatii ongelmanratkaisutaitoja (yle.fi)

Uusiautti, Satu
Suomalaiset professorit
Suomalaiset kasvatustieteilijät
Lapin yliopiston professorit
Elävät henkilöt
HMS Martin (1910)

HMS Martin oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1911 palvelukseenotettu Acorn-luokan hävittäjä.

Valmistus 

Alus tilattiin John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista ja sen köli laskettiin 21. joulukuuta 1909. Alus laskettiin vesille 15. joulukuuta 1910 ja se valmistui maaliskuussa 1911.

Palvelus 
Alus myytiin elokuussa 1920 romutettavaksi.

Lähteet

Viitteet 

 Acorn-luokan hävittäjät
Thornycroftin valmistamat alukset
Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisen maailmansodan hävittäjät
HMS Nymphe (1911)

HMS Nymphe oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1911 palvelukseenotettu Acorn-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.

Valmistus 

Alus tilattiin R. W. Hawthorn Leslie and Companyltä Hebburnistä ja sen köli laskettiin 8. joulukuuta 1909. Alus laskettiin vesille 31. tammikuuta 1911 ja se valmistui neljä kuukautta myöhemmin toukokuussa.

Palvelus 
Alus myytiin toukokuussa 1921 romutettavaksi.

Lähteet

Viitteet 

 Acorn-luokan hävittäjät
Hawthorn Leslien valmistamat alukset‎ 
Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisen maailmansodan hävittäjät
Leikkauspolitiikka

Leikkauspolitiikka tarkoittaa puolueen tai niiden yhteenliittymän kuten maan hallituksen suorittamaa talouspoliittista linjausta, jossa pyritään karsimaan yhteiskunnan julkisen sektorin menoja leikkaamalla talousarvion varoja julkisten palveluiden tuottamiseen. Leikkauspolitiikka voidaan näin ollen nähdä osana talouskuripolitiikkaa.

Suomen hallitus on Juha Sipilän pääministerikaudella toteuttanut laajasti leikkauspolitiikkaa. 

Leikkauspolitiikkaa ja sen toimivuutta on kritisoitu tieteellisestä, puoluepoliittisesta ja kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta.

Vuonna 2017 kansasta 62 % halusi leikata julkisia menoja, 25 % mieluummin lisätä ja 7 % ei kumpaakaan.

Katso myös 

 Talouskuri
 Leikkauspolitiikan vastainen liike
 Talouspolitiikka
 Julkinen palvelu

Lähteet 

Talouspolitiikka
Poppy (laulaja)

Poppy tai That Poppy (oik. Moriah Rose Pereira, s. 1. tammikuuta 1995 Boston, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä, näyttelijä, tanssija ja tubettaja. Hänen tunnetuimmat kappaleensa ovat nimeltään ”Money” ja ”Lowlife”. Hänet tunnetaan myös YouTube-kanavastaan, jonne hän teki satiirisia popkulttuuria kuvaavia videoita ohjaajansa Titanic Sinclairin kanssa. Nykyään he eivät enää työskentele yhdessä.

Aikaisempi elämä 
Moriah Rose Pereira syntyi Bostonissa, Massachusettsissa. Hän on sanonut, että pienenä hän halusi olla Rockette-tanssija, ja hän harrasti tanssia 11 vuotta. Hänen hiuksensa ovat luonnostaan tummanruskeat, vaikka nykyään Poppy tunnetaan vaaleista hiuksistaan. Poppy muutti Nashvilleen, Tennesseen osavaltioon 13-vuotiaana. Muutamaa vuotta myöhemmin, 18-vuotiaana, hän muutti Los Angelesiin musiikkiuraa tavoitellen.

Ura 
Ennen vuotta 2014 Poppy esiintyi tapahtumissa kuten VidCon ja DigiTour. Hän aloitti uransa laulamalla lauluista cover-versioita netissä. 

Los Angelesissa Poppy tapasi ohjaaja Corey Michael Mixterin, joka tunnetaan nimellä Titanic Sinclair. He tekivät yhdessä abstrakteja videoita YouTubeen kanavalla, jonka nimi oli alun perin ”Moriah Poppy”, mutta sen nimi vaihdettiin nimeksi ”ThatPoppyTV”. Kanavan nimi on nykyään pelkkä ”Poppy”. Vielä marraskuussa 2018 kanavalle ladattiin aktiivisesti videoita ja sillä on paljon tilaajia.

Vuonna 2015 Poppy teki levytyssopimuksen Island Recordsin kanssa nimellä That Poppy ja hän julkaisi ensimmäisen oman kappaleensa ”Everybody Wants To Be Poppy”. Kuukautta myöhemmin hän julkaisi toisen kappaleen, ”Lowlife”, ja hieman myöhemmin hän julkaisi ensimmäisen EP-levynsä nimeltä Bubblebath.
Lokakuussa vuonna 2016 Poppy julkaisi kokeellisen ”ympäröivä musiikki” -albumin 3:36 (Music To Sleep To).

Vuonna 2017 Diplon levy-yhtiö Mad Decent julkaisi Poppyn debyyttialbumin Poppy.Computer. Samana vuonna Poppy pääsi vuoden YouTube Rewindiin. 

6. heinäkuuta 2018 Poppy julkaisi cover-version Gary Numanin kappaleesta ”Metal”. 27. heinäkuuta hän julkaisi ensimmäisen singlen nimeltä ”In A Minute”  tulevaa albumia Am I A Girl? varten. 22. elokuuta hän julkaisi albumin toisen singlen ”Time Is Up”. Hän julkaisi muitakin kappaleita albumilta, kuten ”Fashion After All”, ”Hard Feelings” ja ”XV”. Vuonna 2018 hän teki uuden projektin, nettipelin nimeltä Poppy.Church. Vuonna 2019 Poppy ilmoitti eroavansa yhteistyöstä Titanic Sinclairin kanssa. 

Vuonna 2020 Poppy julkaisi kolmannen albuminsa, jonka nimeksi annettiin ”I Disagree”.

Diskografia

Studioalbumit 
 Poppy.Computer (2017)
 Am I a Girl? (2018)
 I Disagree (2020)
 Flux (2021)

Lähteet

Aiheesta muualla 

Elävät henkilöt
Yhdysvaltalaiset poplaulajat
Yhdysvaltalaiset tubettajat
Vuonna 1995 syntyneet
Nélson Semedo

Nélson Cabral Semedo (s. 16. marraskuuta 1993 Lissabon, Portugali) on portugalilainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on oikea laitapuolustaja. Semedo edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Wolverhampton Wanderersia.

Semedo siirtyi Sintrensestä Benfican organisaatioon kesällä 2012. Ensimmäisen ottelunsa Portugalin pääsarjassa hän pelasi 16. elokuuta 2015, kun Benfica voitti Estoril Praian kotonaan 4–0.

Semedo siirtyi kesällä 2020 espanjalaisseura FC Barcelonasta Englantiin Wolverhampton Wanderersiin 30 miljoonalla eurolla.

Semedo pelasi ensimmäisen ottelunsa Portugalin maajoukkueessa 11. lokakuuta 2015, kun Portugali voitti Serbian vieraissa 2–1 EM-kilpailujen 2016 karsinnoissa. Hän oli mukana voittamassa pronssia Maanosaliittojen cupissa 2017.

Saavutukset 
Päivitetty 14. heinäkuuta 2017.
Benfica
 Primeira Liga: 2015–2016, 2016–2017
 Portugalin cup: 2016–2017
 Taça da Liga: 2015–2016
 Supertaça Cândido de Oliveira: 2016

Portugalin maajoukkue
 Maanosaliittojen cup: pronssia 2017

Lähteet 

Portugalilaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1993 syntyneet
Elävät henkilöt
Nordgren

Nordgren on seuraavien henkilöiden sukunimi:

 Aili Nordgren (1908–1995), suomenruotsalainen työväenkirjailija
 John Berndt Nordgren (1867–1941), suomalainen juristi ja senaattori
 Karl Nordgren (s. 1925), suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
 Niklas Nordgren (s. 1979), ruotsalainen jääkiekkoilija 
 Niklas Nordgren (s. 2000), suomalainen jääkiekkoilija 
 Pehr Henrik Nordgren (1944–2008), suomalainen säveltäjä
 Ralf Nordgren (1936–2014), suomenruotsalainen kirjailija
 Thomas Nordgren (s. 1956), ruotsalainen koripalloilija
 Valter Nordgren (1899–1968), suomalainen eversti ja Mannerheim-ristin ritari
World Trade Center (2001–)

World Trade Center (puhekielessä myös WTC) on rakenteilla oleva pilvenpiirtäjäkompleksi Lower Manhattanilla, New Yorkissa. Alue korvaa alkuperäisen WTC-kompleksin joka tuhoutui syyskuun 11. päivän terrori-iskuissa vuonna 2001. Uusi WTC-kompleksi koostuu kuudesta eri pilvenpiirtästä, National September 11 Memorial & Museumista ja metroasemasta. Alueella sijaitseva One World Trade Center on Yhdysvaltain korkein rakennus ja maailman kuudenneksi korkein rakennus.

Rakennukset 

Financial District (Manhattan)
Manhattanin pilvenpiirtäjät
Rakenteilla olevat rakennukset ja rakennelmat
HMAS Parramatta (D55)

HMAS Parramatta oli Australian laivaston vuonna 1910 palvelukseenotettu River-luokan torpedovenehävittäjä.

Alus osallistui 1914-1917 ensimmäisen maailmansodan partiointiin Tyynellämerellä ja Kaakkois-Aasiassa. Alus siirrettiin sisaraluksineen Välimerelle sukellusveneiden torjuntatehtäviin, mistä se palasi Australiaan vuonna 1919. Alus sijoitettiin reserviin, missä se oli lyhyttä palvelusjaksoa lukuun ottamatta vuoteen 1928.

Alus poistettiin palveluksesta 1928 ja sen varusteet poistettiin. Alus myytiin vankien majoitusalukseksi Hawkewbury joelle. Lukuisten omistajanvaihdosten jälkeen alus ajautui voimakkaan aallon vaikutuksesta karille vuonna 1933, minne se jätettiin ruostumaan. Vuonna 1973 aluksen keula ja perä nostettiin ja niistä tehtiin muistomerkki.

Valmistus 

Alus tilattiin 6. helmikuuta 1909 Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä Govanista Kansainliiton merivoimille ja sen köli laskettiin 17. maaliskuuta 1909. Alus laskettiin vesille 9. helmikuuta 1910 kumminaan Britannian pääministeri H. H. Asquithin puoliso Margot Asquith ja se valmistui elokuussa. Britannian kuninkaallinen laivasto ottii aluksen palvelukseen 10. syyskuuta nimellä HMS Parramatta Australiaan siirron ajaksi. Alus lähti sisaraluksensa HMS Yarran kanssa Portsmouthista 19. syyskuuta. Broomeen saapuneet alukset luovutettiin Kansainliiton merivoimille.

Palvelus 
Alusten vastaanoton jälkeen ne siirrettiin Melbourneen, missä järjestettiin vastaanotto juhlallisuudet. Juhlien aikana aluksen insinööriupseeri putosi mereen ja hukkui.

Alus otettiin palvelukseen vasta perustetussa Australian laivastossa 1. maaliskuuta 1911. HMAS etuliite sai virallisen hyväksynnän vasta 10. heinäkuuta, kun Britannian hallitsija vahvisti Kansainliiton merivoimien muuttamisen Australian kuninkaalliseksi laivastoksi. Alus osallistui 4. lokakuuta 1913 viralliseen HMAS Australian vastaanottoseremoniaan Sydneyn satamassa.

Ensimmäisen maailmansodan alkaessa alus osallistui Australian laivaston mukana Saksan keisarikunnan laivaston Itä-Aasian laivueen etsintään ja takaa-ajoon. Tehtävästä vapauduttuaan alus osallistui Saksan eteläisen Tyynenmeren siirtomaiden haltuunottoon, mihin sisältyi Saksan Uusi-Guinea.

HMAS Parramatta, HMAS Yarra ja HMAS Warrego lähtivät 5. helmikuuta 1915 Australiaan, missä ne aloittivat saattuepalveluksen mantereen itärannikolla. Marraskuussa alus oli huollettavana Sydneyssä, minkä jälkeen se lähti sisaralustensa kanssa Malakan, Itä-Intian ja Filippiinien alueelle. Alus palasi Australiaan 17. heinäkuuta 1916, jonka jälkeen se jatkoi partiointiin aluevesillä. Alus määrättiin 17. toukokuuta 1917 Maltale.

Saavuttuaan Maltalle aluksen miehistön piyi aloittaa sukellusveneidentorjuntakoulutus, mutta sen sijaan alus lähetettiin heti suojaamaan saattuetta Port Saidista Maltalle. Aluksen vahtimiehistö havaitsi periskoopin aiheuttaman aallon 16. elokuuta. Alus siirtyi havaintoalueelle pudottaen syvyyspommeja. Saattueesta vapauduttuaan aluksen miehistö aloitti koulutuksen, jonka päätyttyä se liitettiin Adrianmerelle sijoitettuun laivasto-osastoon.

Lähteet

Viitteet 

River-luokan torpedovenehävittäjät
Fairfieldin valmistamat alukset
HMAS Warrego (D70)

HMAS Warrego oli Australian laivaston vuonna 1912 palvelukseenotettu River-luokan torpedovenehävittäjä.

Valmistus 

Alus tilattiin 6. helmikuuta 1909 Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä Govanista Kansainliiton merivoimille ja sen köli laskettiin vielä samana vuonna. Vesillelaskun lähestyessä alus purettiin osiin ja se kuljetettiin Australiaan. Aluksen köli laskettiin joulukuussa 1910 uudelleen Cockatoo Island Dockyardilla. Alus laskettiin vesille 4. huhtikuuta 1911 kumminaan puolustusministeri George Pearcen puoliso ja se valmistui 1. kesäkuuta 1912. Alus otettiin palvelukseen vielä samana päivänä.

Palvelus 
Ensimmäisen maailmansodan alkaessa alus osallistui Australian laivaston mukana Saksan keisarikunnan laivaston Itä-Aasian laivueen etsintään ja takaa-ajoon. Tehtävästä vapauduttuaan alus osallistui Saksan eteläisen Tyynenmeren siirtomaiden haltuunottoon, mihin sisältyi Saksan Uusi-Guinea.

HMAS Parramatta, HMAS Yarra ja HMAS Warrego lähtivät 5. helmikuuta 1915 Australiaan, missä ne aloittivat saattuepalveluksen mantereen itärannikolla. Marraskuussa alus oli huollettavana Sydneyssä, minkä jälkeen se lähti sisaralustensa kanssa Malakan, Itä-Intian ja Filippiinien alueelle. Alus palasi Australiaan 8. toukokuuta 1916, jonka jälkeen se jatkoi partiointiin aluevesillä. Alus määrättiin 17. toukokuuta 1917 Maltalle.

Saavuttuaan Maltalle aluksen miehistön piti aloittaa sukellusveneidentorjuntakoulutus, mutta sen sijaan alus lähetettiin heti suojaamaan saattuetta Port Saidista Maltalle. Saattueesta vapauduttuaan aluksen miehistö aloitti koulutuksen, jonka päätyttyä se liitettiin Adrianmerelle sijoitettuun laivasto-osastoon Brindisissä.

Lähteet

Viitteet 

River-luokan torpedovenehävittäjät
Fairfieldin valmistamat alukset
FIA Formula 2 Championship

FIA Formula 2 Championship eli Formula 2 on vuonna 2017 perustettu autourheiluluokka, joka korvasi vuosina 2005–2016 toimineen GP2-sarjan.

Historia 
9. maaliskuuta 2017 Kansainvälinen autourheiluliitto FIA ilmoitti että GP2-sarja muuttaa nimekseen FIA Formula 2 Championship. Sarjan järjestäjänä toimii Bruno Michel.

Auto 
Kausi 2017 oli viimeinen jolloin ajettiin GP2-sarjassa vuodesta 2011 käytetyillä Dallara GP2/11 -autoilla, sekä Mecachromen vapaasti hengittävillä V8-moottoreilla.

Kisaviikonloppu 
Perjantaina ajetaan 45 minuuttia kestävät vapaat harjoitukset ja 30 minuuttia kestävät aika-ajot. Aika-ajoissa määräytyy lähtöjärjestys lauantain kisaan, jonka pituus on noin 180 kilometriä.

Lauantain kisassa jokaisella autolla on yksi pakollinen varikkopysähdys, jolloin vähintään kaksi auton renkaista on vaihdettava.

Sunnuntaina ajetaan sprinttikisa, jonka pituus on 120 kilometriä. Lähtöjärjestys määräytyy lauantain kisan tulosten perusteella siten, että kahdeksan parasta kuljettajaa lähtevät käännetyssä järjestyksessä ja muut heidän jälkeensä tulosjärjestyksessä. Lauantain kahdeksas lähtee siis paalulta ja voittaja kahdeksannesta ruudusta. Vastaavasti toiseksi sijoittunut lähtee ruudusta seitsemän ja seitsemänneksi sijoittunu ruudusta kaksi ja niin edelleen.

Pistelasku 
Pisteitä jaetaan lauantain pitkän kilpailun kymmenen parhaan joukkoon sijoittuneille kuljettajille ja sunnuntain kahdeksalle parhaalle:

Ekstrapisteet
Aika-ajossa lauantain pitkään kilpailuun paalupaikan ottanut kuljettaja saa neljä ylimääräistä pistettä.

Kisan nopeimman kierroksen ajanut kuljettaja saa kaksi ylimääräistä pistettä, mikäli hän on ajanut 90 % kisakierroksista ja sijoittuu kymmenen parhaan joukkoon.

Mestarit

F1:een nousseita

Lähteet
HMAS Swan (D61)

HMAS Swan oli Australian laivaston vuonna 1916 palvelukseenotettu River-luokan torpedovenehävittäjä.

Valmistus 

Alus tilattiin Cockatoo Docks and Engineering Companyltä ja sen köli laskettiin 22. tammikuuta 1913. Alus laskettiin vesille 11. joulukuuta 1915 kumminaan Sir William Rooke Creswellin puoliso. Alus otettiin palvelukseen kuusi päivää ennen valmistumista 16. elokuuta 1916.

Palvelus 
Alus liitettiin aluksi brittiläisessä Kauko-Idän valvontajoukkoihin sisaraluksensa HMAS Torrensin kanssa ja se partioi syyskuusta 1916 alkaen Kaakkois-Aasian alueella. Alus siirrettiin kesäkuussa Singaporessa telakalle, minkä jälkeen se kohtasi 7. heinäkuuta viisi sisaralustaan Kookossaarilla. Alukset lähtivät Diego Garcian kautta Välimerelle.

Alus oli sijoitettuna Brindisiin torjumassa Itävalta-Unkarin laivaston sukellusveneitä. Alus osallistui 2. lokakuuta 1918 toiseen Durazzon taisteluun tukemalla hyökkäystä tykkitulella. Swan ja HMAS Warrego noutivat Port Saidista joukkojenkuljetussaattueen saattaen sen Salonikaan.

Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä alus liitettiin liittoutuneiden laivasto-osastoon, jonka tehtävänä oli ottaa valvontaansa bolshevikkien vastainen laivasto-osasto Sevastopolissa. Alus lähti joulukuussa Ranskan laivaston hävittäjän Bisonin kanssa raportoidakseen Itä-Ukrainan tilanteesta, mutta alusten päästyä määränpäähänsä bolshevikkien eteneminen alueelle keskeytti tehtävän. Swan purjehti Gibraltarille, mistä se sisaraluksineen sekä risteilijä HMAS Melbourne lähtivät 3. tammikuuta 1919 Australiaan.

Alus palveli Australian aluevesillä kesäkuuhun 1920, jolloin se siirrettiin reserviin. Vuonna 1925 alus palautettiin palvelukseen ja se lähetettiin Tasmaniaan, missä se oli pari seuraavaa vuotta vuorotellen reservissä ja palveluksessa.

Alus poistettiin 15. toukokuuta 1928 Sydneyssä palveluksesta ja se myytiin Cockatoo Islandin telakalle romutettavaksi vuonna 1930. Alus ja sen sisaralus Parramatta riisuttiin varusteista ja niiden hylyt myytiin Uuden Etelä-Walesin vankeinhoitolaitokselle (). Hylyt hinattiin  Cowan Creekiin, missä niitä käytettiin vankien Hawkesbury-joen vartta seuraavan tienrakennustyömaan majoitustiloina. Julkinen vastustus vankien käyttämisestä tietöissä lakkautti työmaan. Hylyt myytiin vuonna 1933 kahdellatoista punnalla kappale George Rhodesille, joka aikoi käyttää niitä kalastajien majoittamiseen. Hallitus ei kuitenkaan antanut lupaa ja hylyt myytiin parille kalastajalle, jotka käyttivät niitä proomuina.

Hylyt hinattiin 2. helmikuuta 1934 romutettaviksi Sydneyyn. Matkalla aalto katkaisi hinaustouvin, jolloin sadeveden täyttämä Swan kaatui Tumbledownissa lähellä Croppy Pointia ja Wobbly Beachia.

Lähteet

Viitteet 

River-luokan torpedovenehävittäjät
HMAS Torrens (D67)

HMAS Torrens oli Australian laivaston vuonna 1916 palvelukseenotettu River-luokan torpedovenehävittäjä.

Valmistus 

Alus tilattiin Cockatoo Docks and Engineering Companyltä ja sen köli laskettiin 25. tammikuuta 1913. Alus laskettiin vesille 28. elokuuta 1915 kumminaan Australian kenraalikuvernöörin lordi Munro Fergusonin puoliso. Alus otettiin palvelukseen kaksitoista päivää ennen valmistumista 3. heinäkuuta 1916.

Palvelus 
Alus liitettiin aluksi brittiläisessä Kauko-Idän valvontajoukkoihin sisaraluksensa HMAS Swanin kanssa ja se partioi syyskuusta 1916 alkaen Kaakkois-Aasian alueella. Alus siirrettiin kesäkuussa Singaporessa telakalle, minkä jälkeen se kohtasi 7. heinäkuuta viisi sisaralustaan Kookossaarilla. Alukset lähtivät Diego Garcian kautta Välimerelle.

Alus suojasi saattueen Port Saidista Maltalle, jonne se saapui 20. elokuuta. Maltalla alus siirrettiin telakalle.

Telakalta vapauduttuaan alus oli sijoitettuna Brindisiin torjumassa Itävalta-Unkarin laivaston sukellusveneitä. Alus huollettiin joulukuussa Maltan laivastontelakalla.

Alus oli 22.-23. huhtikuuta 1918 kuuden aluksen osastossa Adrianmerellä, kun se joutui viiden Itävalta-Unkarin laivaston hävittäjän hyökkäyksen kohteeksi. Britannian kuninkaallisen laivaston hävittäjät HMS Hornet ja HMS Jackal vaurioituivat pahoin ennen hyökkääjän vetäytymistä. Torrens oli syys-lokakuun vaihteessa huollettavana Messinassa ja sen jälkeen alus viipyi alueella sodan päättymiseen asti.

Alus palasi Australiaan toukokuussa 1919. Alus siirrettiin 19. heinäkuuta 1920 reserviin ja se siirrettiin heinäkuussa 1924 Flindersin varikolle, jossa sitä käytettiin reserviläisten kouluttamiseen ilman palvelukseenottoa. Se siirrettiin myöhemmin Adelaideen, jossa sen käyttö reserviläisten kouluttamiseksi jatkui maaliskuuhun 1925 saakka. Alus palautettiin Sydneyyn 11. toukokuuta ja sen käyttö ajoittain reserviläisten kouluttamiseksi jatkui.

Hinaaja Heroic hinasi 24. marraskuuta 1930 Torrensin Sydney Headsiin, jossa sitä käytettiin maalilaivana. Lopulta hylyksi muuttunut alus upotettiin upotuspanoksella.

Lähteet

Viitteet 

River-luokan torpedovenehävittäjät
Mount&Blade (pelisarja)

Mount&Blade on turkkilaisen peliyhtiön TaleWorldsin kehittämä toimintaroolipelien sarja.

Pelit 
 Mount&Blade (2008)
 Mount&Blade: Warband (2010)
 Napoleonic Wars lisäosa 
 Mount&Blade: With Fire & Sword (2010)
 Mount & Blade II: Bannerlord (2020)

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Pelisarja MobyGamesissä 

Videopelisarjat
Demetrius Shipp Jr.

Demetrius Shipp Jr. (s. 20. marraskuuta 1988) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on kotoisin Kalifornian Carsonista. 

Shipp esitti rap-artisti Tupac Shakuria vuoden 2017 elämäkertaelokuvassa All Eyez on Me. Hänen isänsä Demetrius Shipp Sr. tuotti Tupacin The Don Killuminati: The 7 Day Theory -albumille kappaleen "Toss It Up".

Filmografia

Elokuva 

 All Eyez on Me (2017)
 Same Difference (2019)
 Cut Throat City (tuotantovaiheessa)

Televisio 

 Tales (2017)
 All American (2018–2019)

Lähteet 

Yhdysvaltalaiset elokuvanäyttelijät
Afroamerikkalaiset
Vuonna 1988 syntyneet
Elävät henkilöt
Marja Aarnipuro

Marja Aarnipuro (s. 8. kesäkuuta 1960 Haukipudas) on suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän on työskennellyt vuodesta 2011 Apu -lehden päätoimittajana ja julkaissut tietokirjat Rintasyöpävuosi (Teos 2011) ja samaa aihetta jatkavat Rintasyövän jälkeen (Teos 2014) ja Rintasyöpämatka (Docendo 2018). Kesäkuussa 2017 häneltä ilmestyi esikoisdekkari Maakellarin salaisuus.

Haukiputaalta kotoisin oleva Aarnipuro opiskeli valtio-oppia Helsingin yliopistossa.

Lähteet

Suomalaiset päätoimittajat
Suomalaiset kirjailijat
Vuonna 1960 syntyneet
Elävät henkilöt
Lexus Team Sard

Lexus Team Sard on japanilainen autourheilutalli, joka kilpailee japanin Super GT -sarjassa GT500-luokassa. Tallin kuljettajina toimii kaudella 2017 japanilainen Kōhei Hirate ja suomalainen Heikki Kovalainen.

Vuonna 2016 Hirate ja Kovalainen voittivat luokkansa mestaruuden.

Tulokset

Aiheesta muualla 
 Tallin kotisivut

Super GT -tallit
Kiske (albumi)

Kiske on Michael Kisken kolmas sooloalbumi. Se julkaistiin vuonna 2006.

Kappaleet 
 Fed by Stones
 All-Solutions
 Knew I Would
 Kings Fall
 Hearts Are Free
 The King of It All
 Sing My Song
 Silently Craving
 Truly
 Painted
 Sad as the World

Lähteet 

Vuoden 2006 albumit
Michael Kisken albumit
Lähitaisteluase

Lähitaisteluase on mikä tahansa ase, joka on tarkoitettu käytettäväksi lähitaisteluun, vastakohtana ampuma-aseelle. Lähitaisteluaseet voivat olla pistoaseita, lyömäaseita ja teräaseita, tai niiden sekoitus. Tyypillisiä esimerkkejä ovat keihäät, ketjukuulanuijat ja puukot.

Aseet
Antti Paavilainen

Antti Hermanni Paavilainen (s. 15. maaliskuuta 1970 Helsinki) on suomalainen muusikko.

Paavilainen kirjoitti ylioppilaaksi Sibelius-lukiosta 1989. Hän opiskeli Sibelius-Akatemiassa musiikkikasvatuksen opinto-ohjelmassa 1990–1995, ja valmistui musiikin maisteriksi 2000. Paavilaisen pro gradu -työ käsitteli soittamista peruslähtökohtana peruskoulun musiikinopetuksessa.

Paavilainen on toiminut musiikin- ja erityisopettajana sivutoimisena ja satunnaisesti pääkaupunkiseudun kouluissa. Hän on toiminut Vanhan ylioppilastalon ohjelma- ja ravintolapäällikkönä vuosina 1997–1999.

Paavilainen tunnetaan monipuolisena muusikkona lähinnä Jean S.-orkesterin solistina ja keulakuvana. Lisäksi hän tekee omaa musiikkia omaa nimeään kantavan bändinsä A.P. Bandin kanssa.

Paavilainen on toiminut kapellimestarina ja näyttelijänä Uudessa Iloisessa Teatterissa vuodesta 2008 lähtien. Hän toimi myös muusikkona ja kapellimestarina muun muassa Lilla Teaternissa 1991–1995. Lisäksi Paavilainen on toiminut mainosspeakkerinä ja ääninäyttelijänä.

Paavilainen tunnetaan myös innokkaana golfharrastajana. Hän toimii sekä pelimatka- että kilpailuvetäjänä eri golforganisaatioissa.

Paavilainen on ollut vuodesta 2016 lähtien naimisissa näyttelijä Miia Nuutilan kanssa, ja hänellä on kaksi poikaa. Paavilanen ja Nuutila jopa esittivät yhdessä Yhteinen sävel -näytelmän.

Paavilainen on oman soolotuotantonsa lisäksi tehnyt musiikkia myös muille artisteille. 

Häneltä ilmestyi omakustanteinen sooloalbumi Kapiaisen kakara marraskuussa 2017.

Antti erosi Jean S.-yhtyeestä vuonna 2018 ja tällä hetkellä jatkaa näyttelemistä mm. Miia Nuutilan kanssa sekä Olen suomalainen-musikaalissa. Lisäksi tekeillä on myös toinen levy A.P. Bandin kanssa jossa vaikuttaa myös uusi tuottaja. Antti Paavilainen vaikuttaa myös uudessa bilebändissä nimeltään Säädyttömät.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Antti Paavilainen Band - kotisivut
Säädyttömät -bilebändin kotisivut

Suomalaiset laulajat
Suomalaiset lauluntekijät
Suomalaiset näyttelijät
Vuonna 1970 syntyneet
Elävät henkilöt
Super GT -kausi 2017

Super GT -kausi 2017 on Super GT -sarjan 24. kausi. Kausi alkoi 9. huhtikuuta Japanin Okayamassa ja päättyy 12. marraskuuta Japanin Motegiin.

Kilpailukalenteri

Tallit ja kuljettajat

GT500

Tallit ja kuljettajat

GT300 

Super GT
Vuoden 2017 moottoriurheilu