joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Matias Husgafvel

Matias Husgafvel (s. 13. elokuuta 2003) on suomalainen näyttelijä, käsikirjoittaja, jonglööri-taikuri ja tulitaiteilija. Hän esiintyy televisiossa ja teattereissa.

Elämä ja ura 
Matias on kotoisin Kuusankoskelta. Nykyää hän asuu Tampereella ja opiskelee Tampereen Yhteiskoulun Lukiossa ilmaisutaidon linjalla.

Matias on näytellyt erilaisissa harrastajateattereissa, ammattiteattereissa sekä tv-tuotannoissa. Tällä hetkellä hän näyttelee mm. Kouvolan Teatterissa sekä juontaa ja käsikirjoittaa Yle Pikku Kakkosta. Matias on toiminut myös Telian mainoskasvona. Hän on käsikirjoittanut näytelmiä ja tv:tä, sekä ohjannut nuortenteatteria.

Näyttelijäntöiden lisäksi Matias toimii jonglööri-taikurina ja tulitaiteilija. Hän on tehnyt satoja keikkoja ympäri Suomen. Nykyään hän kuuluu myös erilaisiin keikkaileviin esiintyjäryhmiin.

Merkittävimmät teatterityöt 

 Paperimylläri -ooppera (2022-, Kymin ruukin ranta) päärooli
 Kolme iloista rosvoa (2022- , Kouvolan Teatteri) sivurooli
 Kolme (2020-2021, Kouvolan Teatteri ja Pato Areena) sovitus, ohjaus, sivurooli
 Anu Pentik - Nainen joka loi savesta maailman (2019-2021, Kouvolan Teatteri) sivurooli
 Kustaa III:n ajasta Aleksanteri II:n aikaan - kansanooppera (2020, Virtakivi) päärooli
 Peter Pan (2019, Kouvolan Teatteri) sivurooli
 Viulunsoittaja Katolla (2019-2021, Korvenkylän Kesäteatteri) sivurooli
 Aleksanterin Aikaan - kansanooppera (2018-2019, Elimäen museonäyttämö) sivurooli
 Merirosvot vs. Ninjat (2018-2019, Kuulas-lastenteatterifestivaali) käsikirjoitus, ohjaus, sivurooli

Filmografia

Lähteet 

 www.matiashusgafvel.com
 https://www.matiashusgafvel.com/galleria
 https://www.kouvolansanomat.fi/paikalliset/4119523
 https://16d3cd76-b2e0-4ea4-bbf3-a6691ee8b0fa.filesusr.com/ugd/8089dc_b5e4d5147de9429c86af8bc40e5d1941.pdf

Suomalaiset näyttelijät
Suomalaiset sirkustaiteilijat
Suomalaiset taikurit
Suomalaiset käsikirjoittajat
Vuonna 2003 syntyneet
Elävät henkilöt
Väinö Timm

Jarl Väinö Parmen Timm (23. lokakuuta 1862 Kiukainen – 26. kesäkuuta 1938 Hämeenlinna) oli suomalainen meriaiheisia maalauksia tehnyt taidemaalari.

Vaaniin kartanossa Kiukaisissa syntyneen Väinö Timmin isä Andreas Johannes Timm omisti kartanon, jonka hän oli perinyt omalta isältään kollegiasessori Johan Parmenion Timmiltä. Epäonnistuneiden liiketoimien takia Timmin perhe joutui luopumaan kartanosta vuonna 1868. Väinö Timm kävi Rauman reaalikoulua ja oli sitten puolitoista vuotta harjoittelijana Tyrvään apteekissa. Hän oli sitten vielä jonkin aikaa työssä Corellin sekatavarakaupassa Porissa, kunnes hän elokuussa 1882 lähti Raumalta merille Finland-nimisessä parkissa. Parkki matkasi puutavaralastissa Hulliin, sieltä Newcastlen kautta kivihiililastissa Rio de Janeiroon ja suuntasi sen jälkeen Jaavalle Bataviaan hakemaan raakasokerilastia. Timm kiersi sitten maailman merillä useita vuosia. Vuonna 1894 hän karkasi laivastaan Sydneyssä Australiassa ja toimi sitten Australiassa muun muassa hotellin kyypparina ja karjapaimenena. Hän oli aloittanut maalaamisen merillä ja jatkoi sitä myös Australiassa. Timm palasi vuonna 1897 Suomeen.

Timm päätti nyt ryhtyä taiteilijaksi. Hän lähti Thorsten Waenerbergin ja Oscar Kleinehin suositukset mukanaan Kööpenhaminaan, jossa hän työskenteli intendentti Carl Madsenin johdolla. Madsen kehotti Timmiä erikoistumaan merimaalauksiin, kun hän oli havainnut, kuinka hyvin Timm kuvasi maalauksissaan merta. Merimaalarina Timm tulikin suosituksi Tanskassa, ja hän sai myös tanskalaisen taidepalkinnon.

Palattuaan taas Suomeen Timm asettui asumaan Tampereelle ja jatkoi maalaamista. Hän ei osallistunut taiteilijoiden yhteisnäyttelyihin vaan piti omia näyttelyitään maaseutukaupungeissa ja Helsingissä. Hän teki maalausmatkoja muun muassa Suursaareen, Hankoniemelle ja Englannin rannikolle. Yhden Timmin merimaalauksen osti Yhdysvaltain presidentti Herbert Hoover. Elämänsä viimeiset parikymmentä vuotta Timm asui Hämeenlinnassa. Hänet on haudattu Ahveniston hautausmaalle.

Lähteet

Aiheessta muualla 
 "Meri teki minusta taiteilijan", Seura, 13.10.1937, nro 41, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Suomalaiset taidemaalarit
Vuonna 1862 syntyneet
Vuonna 1938 kuolleet
Marko Korhonen (johtaja)

Marko Korhonen (s. noin 1973) on suomalainen yhteiskuntatieteiden tohtori, joka on toiminut Pohjois-Savon maakuntajohtajana eli Pohjois-Savon liiton johtajana syksystä 2016 lähtien.

Ennen maakuntajohtajuutta poliittisesti sitoutumaton Korhonen työskenteli Lapinlahden kunnanjohtajana vuosina 2011–2016. Sitä ennen hän oli Kaavin kunnanjohtaja ja Pohjois-Pohjanmaan liiton hallintojohtaja.

Korhonen on valmistunut yhteiskuntatieteiden tohtoriksi Kuopion yliopistosta. Hänen suomenkielinen väitöskirjatutkimuksensa (2003) oli otsikoitu Yksilöllinen eläkevakuuttaminen eläketurvan täydentäjänä ().

Lähteet

Aiheesta muualla
Jukka Eskanen (13.10.2020) Korona heikentää kuntien verotuloja – Pohjois-Savon maakuntajohtaja pelkää toipumisen vievän vuosia, toivoo uutta kasvua terveysteknologiasta (yle.fi)
Marko Korhonen (5.5.2017) Kulttuurin merkitys kansalaisen arjessa ja elinympäristössä (Suomi100: 100 puheenvuoroa taiteesta) (taike.fi)

Maakuntajohtajat
Suomen kunnanjohtajat ja pormestarit
Elävät henkilöt
Suomalaiset yhteiskuntatieteilijät
1970-luvulla syntyneet
81 (luku)

81 (kahdeksankymmentäyksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 80 ja seuraa luku 82.

Matematiikassa 
 81 on yhdistetty ja vajaa luku.
 81 on seitsenkulmioluku.
 81 on pariton neliöluku (92) eli keskitetty kahdeksankulmioluku.
 81 on alkuluvun potenssi (34).
 81 on alkulukuserkkujen 79 ja 83 keskiarvo.
 81 voidaan muodostaa kolmen neliöluvun summana kolmella tavalla: ,  tai .
 81 voidaan muodostaa kolmen kuutioluvun summana: .
 81 on Harshad-luku binäärijärjestelmässä (10100012) ja kymmenjärjestelmässä.
 81 on palindromi oktaalijärjestelmässä (1218).

Luonnontieteissä 
 Jaksollisessa järjestelmässä 81 on talliumin järjestysluku.
 Bromi-81 on bromin vakaa isotooppi.

Muissa yhteyksissä 
 81 on Japanin kansainvälinen suuntanumero.
 Kantatie 81 kulkee Rovaniemen ja Kuusamon välillä.

Lähteet 

Luonnolliset luvut
79 (luku)

79 (seitsemänkymmentäyhdeksän) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 78 ja seuraa luku 80.

Matematiikassa 
 79 on alkuluku ja 83:n alkulukuserkku.
 79 on Leylandin luku muotoa : .
 79 on toinen alkuluku takaperin kymmenjärjestelmässä (97).
 79 on onnellinen luku kymmenjärjestelmässä.
 Taso voidaan jakaa 12 suoralla enintään 79 osaan.

Luonnontieteissä 
 Jaksollisessa järjestelmässä 79 on kullan järjestysluku.
 Bromi-79 on bromin vakaa isotooppi.

Muissa yhteyksissä 
 Kantatie 79 kulkee Rovaniemen ja Muonion välillä.

Lähteet 

Luonnolliset luvut
82 (luku)

82 (kahdeksankymmentäkaksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 81 ja seuraa luku 83.

Matematiikassa 
 82 on puolialkuluku ja siten yhdistetty luku.
 82 on vajaa luku.
 82 voidaan muodostaa kahden tai kolmen neliöluvun summana:  tai .
 82 voidaan muodostaa luvun 3 kahden kokonaislukupotenssin summana: .
 82 on onnellinen luku kymmenjärjestelmässä.
 82 on palindromi kolmijärjestelmässä (100013).

Luonnontieteissä 
 Jaksollisessa järjestelmässä 82 on lyijyn järjestysluku.
 Krypton-82 on kryptonin vakaa isotooppi.
 Barium-138, lantaani-139, cerium-140, praseodyymi-141, neodyymi-142 ja samarium-144 ovat vakaita isotooppeja, joiden ytimissä on 82 neutronia.

Muissa yhteyksissä 
 82 on Etelä-Korean kansainvälinen suuntanumero.
 Kantatie 82 kulkee Rovaniemen ja Sallan välillä.

Lähteet 

Luonnolliset luvut
83 (luku)

83 (kahdeksankymmentäkolme) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 82 ja seuraa luku 84.

Matematiikassa 
 83 on alkuluku, Sophie Germainin alkuluku ja turvallinen alkuluku.
 83 on 79:n alkulukuserkku.
 83 voidaan muodostaa kolmen tai viiden peräkkäisen alkuluvun summana:  tai .
 83 voidaan muodostaa kolmen neliöluvun summana kahdella tavalla:  tai .
 83 on toinen alkuluku takaperin binäärijärjestelmässä: .

Luonnontieteissä 
 Jaksollisessa järjestelmässä 83 on vismutin järjestysluku.
 Krypton-83 on kryptonin vakaa isotooppi.
 Neodyymi-143 on neodyymin vakaa isotooppi, jonka ytimessä on 83 neutronia.

Muissa yhteyksissä 
 Kantatie 83 kulkee Rovaniemen ja Pellon välillä.

Lähteet 

Luonnolliset luvut
Yrjö Hyvärinen

Yrjö Emil Hyvärinen (15. joulukuuta 1888 Kuopio – 6. huhtikuuta 1949 Helsingin mlk) oli suomalainen toimittaja ja luennoitsija, joka toimi sisällissodan aikana punakaartin Savon piiriesikunnan päällikkönä.

Elämä 
Hyvärinen kävi kansakoulun ja viisi luokkaa Kuopion lyseota, jonka jälkeen hän työskenteli rautatieläisenä muun muassa kirjurina Kuopion asemalla. Hyvärinen liittyi Kuopion työväenyhdistykseen ensimmäistä kertaa 1907 ja muutaman vuoden tauon jälkeen uudelleen 1916. Hän oli työväenyhdistyksen johtokunnan jäsen ja toimi Kuopion Riennon puheenjohtajana.

Marraskuun 1917 yleislakon aikana Hyvärinen valittiin Kuopion suurlakkokomiteaan ja työväen järjestyskaartin esikuntaan. Joulukuussa 1917 Hyvärinen osallistui kaartin edustajana Tampereella pidettyyn työväen järjestyskaartien edustajainkokoukseen, ja vuodenvaihteessä hänet valittiin kokouksessa muodostetun Savon piiriesikunnan päälliköksi. Kun järjestyskaarti uudelleenorganisoitiin Kuopion punakaartiksi toimi Hyvärinen myös sen päällikkönä. Sisällissodan alkupäivinä hän haki Kuopioon Eino Rahjan asejunan tuomia kivääreitä, joilla punakaarti aseistettiin. Hyvärinen ei ehtinyt osallistumaan varsinaisiin taisteluihin, vaan hänet vangittiin Kuopion valtauksen yhteydessä 10. helmikuuta. Hyvärinen oli aluksi Kuopion vankileirillä, josta hänet toukokuun lopussa siirrettiin Suomenlinnan vankileirille. Elokuussa 1918 Hyvärinen sai elinkautisen kuritushuonerangaistuksen Kuopion suojeluskunnan vaatiessa kuolemantuomiota. Armahduslakien nojalla hän pääsi Tammisaaren pakkotyölaitoksesta ehdonalaiseen jo tammikuussa 1922.

Vapauduttuaan Hyvärinen liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen ja työskenteli sen julkaiseman Savon Kansan toimittajana. Juuri ennen lehden lakkauttamista vuonna 1923 hän oli lyhyen aikaa myös Savon Kansan toinen päätoimittaja Bruno Tenhusen ohella. Elokuussa 1923 Hyvärinen pidätettiin niin sanotun suuren kommunistijutun yhteydessä. Hän sai Turun hovioikeudelta 9 vuoden ja 9 kuukauden kuritushuonerangaistuksen valtiopetoksen valmistelusta, mikä oli Oskari Ikosen jälkeen toiseksi pisin jutussa langetettu vankeustuomio. Huhtikuussa 1924 korkein oikeus kuitenkin alensi Hyvärisen tuomion vuoden pituiseksi. Hyvärinen suoritti rangaistuksensa jälleen Tammisaaressa ja vapautui huhtikuussa 1926. Vapautumisensa jälkeen Hyvärinen työskenteli aluksi Osuusliike Kallan myymälänhoitajana ja vuodesta 1928 lähtien Kulutusosuuskuntien Keskusliiton kiertävänä luennoitsijana.

Lähteet 

Suomalaiset päätoimittajat
Suomen sosialistisen työväenpuolueen poliitikot
Suomalaiset osuustoimintaliikkeen vaikuttajat
Suomen sisällissodan punaiset
84 (luku)

84 (kahdeksankymmentäneljä) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 83 ja seuraa luku 85.

Matematiikassa 
 84 on yhdistetty, runsas ja puolitäydellinen luku.
 84 on tetraedriluku ja dodekaedriluku.
 84 on jaollinen tekijöidensä määrällä (12).
 84 voidaan muodostaa kahden peräkkäisen alkuluvun summana: .
 84 voidaan muodostaa kolmen neliöluvun summana: .
 84 voidaan muodostaa luvun 3 kahden potenssin summana: .
 84 on Harshad-luku binäärijärjestelmässä (10101002), oktaalijärjestelmässä (1248) ja kymmenjärjestelmässä.

Luonnontieteissä 
 Jaksollisessa järjestelmässä 84 on poloniumin järjestysluku.
 Strontium-84 on strontiumin vakaa isotooppi.
 Cerium-142 on ceriumin vakaa isotooppi, jonka ytimessä on 84 neutronia.
 Argonin sulamispiste on noin 84 kelviniä.

Muissa yhteyksissä 
 84 on Vietnamin kansainvälinen suuntanumero.
 Republic F-84 Thunderjet on amerikkalainen hävittäjälentokone.

Lähteet 

Luonnolliset luvut
Rock-Criminals

Rock-Criminals on Haminasta kotoisin oleva klassista rockia soittava rock-yhtye. Yhtye perustettiin vuonna 2011. Yhtyeen nykyinen kokoonpano on pysynyt samana vuodesta 2016 lähtien.
Yhtye tuli tunnetuksi osallistuttuaan X Factor-laulukilpailuun vuonna 2018. Yhtyeen kappaleita on esitetty myös radiossa Yhdysvalloissa ja Italiassa. Bändi on myös tehnyt yhteistyötä Michael Monroen kanssa.

Tuotanto 
Rock-Criminals on julkaissut seitsemän singleä 
 Black Socks |2017
 99 Days | 2017
 Little Chapel | 2018
 Lions | 2018 
 Better Now | 2019
 Red Roses | 2021
 Cans n' Bottles, Eagle | 2022
Ja yhden ep:n
 G.U.A.R.D | 2018

Jäsenet 
 Solisti ja kitaristi: Aleksi Pylvänäinen "Alex Wild"
 Kitaristi : Joona-Samuli Järvinen "JS"
 Basisti: Markus Silvo "Mike Scott"
 Rumpali: Luka Einola "Luke Eaton"

Tyylilajit
 Klassinen Rock

Lähteet
 https://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/muistatko-viela-x-factorista-bandin-rock-criminals-laulaja-kertoo-yhteistyosta-michael-monroen-kanssa/7995154

Suomalaiset rockyhtyeet
Settimo Torinese

Settimo Torinese on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupunki.  Vuoden 2021 alussa kunnassa oli 45 833  asukasta.

Aiheesta muualla

Lähteet

Torinon metropolikaupungin kunnat
Pakolliset varaukset

Pakolliset varaukset ovat yritysten ja muiden talousyksiköiden kirjanpidossa ja tilinpäätöksessä tehtäviä ennenaikaisia kulukirjauksia arvioitavissa olevien, tulevaisuudessa todennäköisesti aiheutuvien menojen ja menetysten perusteella. Pakollisena varauksena kirjatut kulut merkitään taseen vastattavissa pakollisten varausten erään, ennen vierasta pääomaa. Pakollisena varauksena kirjataan menot ja menetykset, joiden täsmällistä määrää ja toteutumisajankohtaa ei tiedetä. Jos ne tiedetään, on kysymys normaalista kulukirjauksesta ja vastavienti tehdään vieraaseen pääomaan.

Pakollisista varauksista on säädetty kirjanpitolain 5:14 §:ssä. Kirjanpitolain mukaan: "Tuloslaskelmassa on vähennettävä velvoitteista vastaisuudessa aiheutuvat menot ja menetykset, jos:

 ne kohdistuvat päättyneeseen tai aikaisempaan tilikauteen
 niiden toteutumista on tilinpäätöstä laadittaessa pidettävä varmana tai todennäköisenä;
 niitä vastaava tulo ei ole varma eikä todennäköinen; sekä
 ne perustuvat lakiin tai kirjanpitovelvollisen sitoumukseen sivullista kohtaan".
Kirjanpitolaki edellyttää pakollisten varausten kirjaamista, jotta tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan talousyksikön tuloksesta ja taloudellisesta asemasta. Pakollinen varaus puretaan menojen ja menetysten toteuduttua, kirjaamalla toteutuneet suoriteperusteiset menot pakollisten varausten tiliä vastaan.

Pakolliset varaukset eritellään taseessa eläkevarauksiin, verovarauksiin ja muihin pakollisiin varauksiin. Eäkevarauksilla tarkoitetaan työeläkejärjestelmän ulkopuolisia eläkevastuita. Muita pakollisia varauksia voivat olla esim. takausvastuut, tuotevastuut, ympäristövelvoitteista aiheutuvat vastuut, rakennusurakoiden takuu- ja lopputyövaraukset ja potilasvahinkovastuut terveydenhoidon yrityksissä ja kunnissa.

Pakolliset ja ns. vapaaehtoiset varaukset 
Pakolliset varaukset eivät pääsääntöisesti ole yritysten verotuksessa vähennyskelpoisia kuluja verotettavasta tuloksesta. 

Elinkeinoverolain varaussäännökset antavat verovelvolliselle mahdollisuuden tehdä ns. vapaaehtoisia varauksia, jotka ovat verotuksessa vähennyskelpoisia. Vapaaehtoiset varaukset ovat jaksottamisen pääsäännöstä poikkeavia tulosvaikutteisia kirjauksia. Kirjanpitolain mukaan: "Tilinpäätöksessä saadaan tehdä investointi-, toiminta- tai muu sellainen verotusperusteinen varaus". EVL:n mukaan vapaaehtoisia varauksia ovat mm. toimintavaraus, jälleenhankintavaraus ja luottotappiovaraus. Vapaa-ehtoiset varaukset esitetään taseen vastattavissa ennen pakollisia varauksia kohdassa tilinpäätössiirtojen kertymä.

Lähteet 

Kirjanpito
Johnny Pacheco

Juan Azarias (Johnny) Pacheco Knipping (25. maaliskuuta 1935 – 15. helmikuuta 2021) oli Yhdysvalloissa asunut dominikaanilainen säveltäjä, orkesterinjohtaja ja musiikkituottaja. Hän työskenteli salsamusiikin parissa ja teki salsasta maailmanlaajuisesti tunnettua. Pacheco perusti Fania Records -levy-yhtiön vuonna 1964 Jerry Masuccin kanssa ja hieman myöhemmin Fania All-Stars -yhtyeen.

Johnny Pacheco ja Celia Cruz julkaisivat yhdessä yli kymmenen albumia, joista ensimmäisen, nimeltään Celia and Johnny, vuonna 1974.

Pacheco kuoli newjerseyläisessä sairaalassa helmikuussa 2021 sairastuttuaan keuhkokuumeeseen.

Lähteet

Aiheesta muualla
Celia Cruz, Johnny Pacheco ja Fania All-Stars Zairessa vuonna 1974 Vimeo.com

Dominikaanilaiset säveltäjät
Yhdysvaltalaiset musiikkituottajat
Salsamuusikot
Vuonna 1935 syntyneet
Vuonna 2021 kuolleet
Luettelo Helene Schjerfbeckin maalauksista

Tämä on luettelo suomenruotsalaisen taidemaalari Helene Schjerfbeckin maalauksista.

Lähteet

Viitteet 

Schjerfbeck, Helene
Luettelo Pekka Halosen maalauksista



Lähteet

Viitteet 

Halonen, Pekka
Elis Campbell Nicolas Furuhjelm

Elis Campbell Nicolas Furuhjelm (22. helmikuuta 1862 Sitka – 15. huhtikuuta 1918 Toijala) oli suomalainen tuomari ja valtiopäivämies.

Furuhjelmin vanhemmat olivat sotilaskuvernööri, amiraali Hampus Furuhjelm ja Anna Elisabet von Schoultz. Furuhjelm tuli ylioppilaaksi Helsingissä, suoritti oikeustutkinnon 1886 ja sai varatuomarin arvon 1889. Hän oli Turun hovioikeuden asessori 1907–1908 ja Tammelan tuomiokunnan  tuomari vuodesta 1908. Furuhjelm joutui punaisten surmaamaksi Toijalassa huhtikuussa 1918. Furuhjelmin sisar oli toimittaja, kirjailija, kansanedustaja, naisasialiikkeen aktiivi Annie Furuhjelm. 

Elis Campbell Nicolas Furuhjelm oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1899, 1904–1905 ja 1905–1906.

Lähteet

Suomalaiset tuomarit
Suomen sisällissodan terrorin uhrit
Suomalaiset aateliset
Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Vuonna 1862 syntyneet
Vuonna 1918 kuolleet
Neuvostoliiton naisten jalkapallomaajoukkue

Neuvostoliiton naisten jalkapallomaajoukkue edusti Neuvostoliittoa naisten jalkapallossa vuosina 1990–1991. Joukkuetta valmensi koko sen toiminnan ajan Oleg Lapšin.

Historia

Naisten jalkapallo Neuvostoliitossa 
Naiset olivat pelanneet jalkapalloa Venäjällä ensimmäisen kerran jo vuonna 1911. Neuvostoliitossa siihen ei kuitenkaan panostettu, koska maa käytti urheilua propagandatarkoituksiinsa, eikä lajissa ollut kansainvälistä kilpailutoimintaa ennen 1960–1970-lukujen vaihdetta. Näin naisten jalkapallo pysyi vuosikymmenet Neuvostoliitossa ainoastaan pienten piirien puuhasteluna. Naisten kansainvälisen kilpailutoiminnan käynnistyttyä lajiin alettiin kiinnittämään huomiota myös Neuvostoliitossa. Vuonna 1972 Dnepropetrovskissa järjestettiin maailman ensimmäisen avaruudessa käyneen naisen Valentina Tereškovan mukaan nimetty turnaus, johon osallistui joukkueita Ukrainan sosialistisesta neuvostotasavallasta sekä Moskovasta ja Riiasta. Turnaus saavutti suuren suosion, ja se keräsi tuhatmäärin katsojia, mutta naisten pelaamista otteluista tehtiin myös valitus viranomaisille. Neuvostotiedemiehet tutkivat asiaa ja totesivat jalkapallon pelaamisen olevan mahdollisesti haitallista naisten fysiikalle. Tämän seurauksena Valtion ruumiinkulttuurin ministeriö päättikin kieltää naisilta jalkapallon sekä nyrkkeilyn ja painin vielä samana vuonna.

Maajoukkue 
Kun naisten ensimmäiset viralliset naisten EM-kilpailut järjestettiin vuonna 1984, naisten jalkapallotoiminta käynnistyi uudelleen myös Neuvostoliitossa ja maajoukkue koottiin vuonna 1990. Neuvostoliitto pelasi ensimmäisen maaottelunsa Bulgariaa vastaan vieraskentällä maaliskuussa 1990. Ensimmäinen kotiottelu pelattiin Norjaa vastaan Sevastopolissa huhtikuussa 1990.

Neuvostoliitto ei ehtinyt mukaan vuoden 1991 EM-karsintoihin, mutta ilmoittautui vuoden 1993 EM-kisojen karsintoihin. Joukkue pelasi ainoan EM-karsintaottelunsa lokakuussa 1991 Unkaria vastaan. Neuvostoliiton hajottua joulukuussa Venäjän maajoukkue jatkoi karsintoja keväällä 1992.

Lähteet 

Entiset naisten jalkapallomaajoukkueet
Neuvostoliiton jalkapallo
Vjatšeslav Ivanov (runoilija)

Vjatšeslav Ivanov (1866 Moskova, Venäjä – 1949 Rooma, Italia) oli venäläinen runoilija ja taidefilosofi.

Ivanov toimi vallankumouksen jälkeen Odessassa professorina mutta muutti 1921 Italiaan, jossa oli venäläisen kirjallisuuden professorina Padovan ja Firenzen yliopistoissa. Hän julkaisi tutkimuksia helleenisestä Dionysos-kultista, millä on ollut vaikutusta hänen kirjalliseen tuotantoonsa. Runokokoelmiensa ansiota hänestä tuli venäläisen symbolismin johtohahmoja. Hän piti kotonaan salonkia, jossa nuoret runoilijat pääsivät esille.

Lähteet

Aiheesta muualla

Venäläiset runoilijat
Vuonna 1866 syntyneet
Vuonna 1949 kuolleet
Luettelo Elin Danielson-Gambogin maalauksista



Lähteet 

Danielson-Gambog, Elin
85 (luku)

85 (kahdeksankymmentäviisi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 84 ja seuraa luku 86.

Matematiikassa 
 85 on yhdistetty luku, puolialkuluku ja vajaa luku.
 85 on kymmenkulmioluku, keskitetty kolmioluku ja oktaedriluku.
 85 on keskitetty neliöluku, koska se on kahden peräkkäisen neliöluvun summa: .
 85 on kahden jaottoman Pythagoraan kolmikon hypotenuusa: .
 85 on myös kahden muun Pythagoraan kolmikon hypotenuusa: .
 85 voidaan muodostaa kahden neliöluvun summana toisellakin tavalla kuin kohdassa ”keskitetty neliöluku” mainittiin: .
 85 voidaan muodostaa luvun 3 eri potenssien summana: .
 85 on palindromi binäärijärjestelmässä (10101012), nelijärjestelmässä (11114) ja seitsenjärjestelmässä (1517).
 85 on Smithin luku binääri- ja kymmenjärjestelmässä.

Luonnontieteissä 
 Alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä 85 on astatiinin järjestysluku.
 Rubidium-85 on rubidiumin vakaa isotooppi.
 Neodyymi-145 on neodyymin vakaa isotooppi, jonka ytimessä on 85 neutronia.
 Fluorin kiehumispiste on noin 85 kelviniä.

Muissa yhteyksissä 
 Eurooppatie E85 kulkee Liettuan ja Kreikan välillä.

Lähteet 

Luonnolliset luvut
86 (luku)

86 (kahdeksankymmentäkuusi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 85 ja seuraa luku 87.

Matematiikassa 
 86 on yhdistetty luku, puolialkuluku ja vajaa luku.
 86 on kahden peräkkäisen alkuluvun (83 ja 89) keskiarvo.
 86 voidaan muodostaa neljän peräkkäisen neliöluvun summana: .
 86 voidaan muodostaa kolmen neliöluvun summana kolmella tavalla: ,  tai .
 86 on palindromi senaarijärjestelmässä (2226).
 86 on onnellinen luku kymmenjärjestelmässä.

Luonnontieteissä 
 Jaksollisessa järjestelmässä 86 on radonin järjestysluku.
 Krypton-86 on kryptonin vakaa isotooppi.
 Strontium-86 on strontiumin vakaa isotooppi.
 Neodyymi-146 on neodyymin vakaa isotooppi, jonka ytimessä on 86 neutronia.

Muissa yhteyksissä 
 North American F-86 Sabre on amerikkalainen hävittäjälentokone.
 86 on Kiinan kansainvälinen suuntanumero.
 Kantatie 86 kulkee Kannuksen ja Limingan välillä.

Lähteet 

Luonnolliset luvut
87 (luku)

87 (kahdeksankymmentäseitsemän) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 86 ja seuraa luku 88.

Matematiikassa 
 87 on yhdistetty luku, puolialkuluku ja vajaa luku.
 87 on kokonaislukujen 1–10 tekijöiden summa.
 87 on neljän ensimmäisen alkuluvun neliöiden summa: .
 87 on onnenluku.

Luonnontieteissä 
 Jaksollisessa järjestelmässä 87 on frankiumin järjestysluku.
 Strontium-87 on strontiumin vakaa isotooppi.
 Samarium-149 on samariumin vakaa isotooppi, jonka ytimessä on 87 neutronia.
 Argonin kiehumispiste on noin 87 kelviniä.

Muissa yhteyksissä 
 Junkers Ju 87 on saksalainen syöksypommittaja.
 Pienoisrautateiden yleisin mittakaava on 1:87 (H0-mittakaava).
 Kantatie 87 kulkee Iisalmen ja Nurmeksen välillä.

Lähteet 

Luonnolliset luvut
88 (luku)

88 (kahdeksankymmentäkahdeksan) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 87 ja seuraa luku 89.

Matematiikassa 
 88 on yhdistetty, runsas ja puolitäydellinen luku.
 88 on kuusitoistakulmioluku.
 88 on jaollinen tekijöidensä määrällä (8).
 88 voidaan muodostaa neljän peräkkäisen alkuluvun summana: .
 88 voidaan muodostaa kolmen neliöluvun summana: .
 Kaikki lukua 88 pienemmät luonnolliset luvut voidaan muodostaa sen tekijöiden summina.
 88 esiintyy lukujonossa, joka saadaan, kun aloitetaan luvuista 1, 1 ja 1 sekä lasketaan aina yhteen edellinen ja kolmanneksi edellinen luku.
 88 on Harshad-luku oktaalijärjestelmässä (1308).

Luonnontieteissä 
 Jaksollisessa järjestelmässä 88 on radiumin järjestysluku.
 Strontium-88 on strontiumin vakaa isotooppi.
 Neodyymi-148 ja samarium-150 ovat vakaita isotooppeja, joiden ytimissä on 88 neutronia.
 Merkuriuksen vuosi kestää noin 88 Maan vuorokautta.

Muissa yhteyksissä 
 Junkers Ju 88 oli saksalainen pommikone.
 Saksalaista 8,8 cm FlaK 18 -ilmatorjuntatykkiä kutsuttiin "kasikasiksi".
 Uusnatsit käyttävät lukua 88 lyhenteenä natsitervehdykselle Heil Hitler, koska H on aakkosten kahdeksas kirjain.
 Tavallisessa pianossa on 88 kosketinta.
 Paluu tulevaisuuteen -elokuvissa DeLorean-auton on saavutettava 88 mailin tuntinopeus voidakseen matkustaa ajassa.
 Kantatie 88 kulkee Raahen ja Iisalmen välillä.

Lähteet 

Luonnolliset luvut
89 (luku)

89 (kahdeksankymmentäyhdeksän) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 88 ja seuraa luku 90.

Matematiikassa 
 89 on alkuluku, Sophie Germainin alkuluku ja Pythagoraan alkuluku.
 89 on Mersennen alkuluvun  eksponentti.
 89 esiintyy Fibonaccin lukujonossa.
 89 voidaan ilmaista kahden neliöluvun summana: .
 89 voidaan ilmaista kolmen neliöluvun summana kolmella tavalla: ,  tai .
 89 voidaan ilmaista kuutio- ja neliöluvun summana kahdella tavalla:  tai .
 89 on palindromi oktaalijärjestelmässä (1318).

Muissa yhteyksissä 
 Jaksollisessa järjestelmässä 89 on aktiniumin järjestysluku.
 Kantatie 89 kulkee Paltamon ja Kuhmon välillä.

Lähteet 

Luonnolliset luvut
Alex Pereira

Alexsandro Pereira (s. 7. heinäkuuta 1987 São Bernardo do Campo, São Paulo) on brasilialainen keski- ja alemman raskaansarjan potkunyrkkeilijä. Hän on ollut Gloryn keskisarjan mestari vuodesta 2017 lähtien ja alemman raskaansarjan mestari vuodesta 2021 lähtien. Pereira on myös voittanut WAKO:n Pan-Amerikan mestaruuden. Tammikuussa 2021 hänestä tuli Gloryn historian ensimmäinen ottelija, joka on pitänyt hallussaan samaan aikaan kahden eri painoluokan mestaruudet.

Saavutukset
Glory
Keskisarjan mestaruus (kerran, puolustanut viidesti)
Alemman raskaansarjan mestaruus (kerran)
Alemman raskaansarjan tilapäismestaruus (kerran)
Keskisarjan turnausvoitto (kerran)

WGP
Keskisarjan mestaruus (kerran)

WAKO
Pan-Amerikan mestaruus (kerran)

Lähteet

Brasilialaiset potkunyrkkeilijät
Vuonna 1987 syntyneet
Elävät henkilöt
Venäjän suomalais-ugrilaisten kansojen yhdistys

Venäjän suomalais-ugrilaisten kansojen yhdistys ( (Afun Rf)) on vuonna 1991 perustettu ja vuonna 2005 Venäjän valtion uudelleen organisoima järjestö. Se edustaa niitä Venäjän tasavaltoja ja alueita, joissa asuu myös suomalais-ugrilaisia. Yhdistys on viranomaisten edustaja, ei alueiden asukkaiden edustaja.

Lähteiden mukaan Afun on Kremliä lähellä oleva järjestö. Tarton yliopiston emeritusprofessori Tõnu Seilenthal, joka on virolaisten edustaja kansainvälisessä suomalais-ugrilaisten kansojen konsultaatiokomiteassa sekä yksi Tarton kongressin järjestäjistä, kertoi keväällä 2021 kansojen edustajien olevan tyytymättömiä Afunin kielteiseen lausuntoon Suomalais-ugrilaisten kansojen maailmankongressista. Lausuntoa oli arveltu Kremlin sanelemaksi, mutta Seilenthal arveli alempien viranomaisten itsenäisesti ennakoineen, mitä heidän haluttaisiin kirjoittavan sen jälkeen, kun Venäjä lisäsi Viron ”epäystävällisten maiden” luetteloon.

Lähteet

Suomalais-ugrilaiset sukukansajärjestöt
Venäläiset järjestöt
Jari Hänninen

Jari Juhani Hänninen (s. 19. heinäkuuta 1964) on suomalainen merentutkija (FT, dosentti), joka vuosina 2003-2018 on toiminut Turun yliopiston Saaristomeren tutkimuslaitoksen asemanjohtajajana ja vuodesta 2019 alkaen saaristomeritutkimuksen apulaisprofessorina Turun yliopiston Biodiversiteettiyksikössä. Koko yliopistouransa ajan hänen sijoituspaikkansa on ollut Saaristomerellä Seilin saarella sijaitseva Turun yliopiston kenttätutkimusasema.

Hännisen tutkimusala on kohdentunut Itämeren biologiseen oseanografiaan sekä meribiologiaan, päämääränä on ollut selvittää miten Itämeri toimii osana isompaa kokonaisuutta, Atlantin valtamerta, ja mikä säätelee Itämeren ja Pohjanmeren keskinäistä vuorovaikutusta ekosysteemitasolla, muun muassa vedenvaihdossa. Hännisen tieteellinen tuotanto sisältää yli sata tieteellistä ja popularisoivaa julkaisua. Tasavallan Presidentti on myöntänyt vuonna 2017 Hänniselle Suomen Valkoisen Ruusun Ritarimerkin hänen akateemisista ansioistaan.

Lähteet 

Suomalaiset luonnontieteilijät‎
Luettelo Maroon 5:n jäsenistä

Tämä on luettelo yhdysvaltalaisen popyhtye Maroon 5:n jäsenistä.

Luettelo

Nykyiset jäsenet

Entiset jäsenet

Kiertuemuusikot

Lähteet 

Luettelot yhtyeistä
Luettelot muusikoista
Selber Wölfe

VER Selb on saksalainen jääkiekkojoukkue Selbin kaupungista. Joukkue on perustettu vuonna 1953 ja se pelaa Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla DEL2-liigassa.

Pelaajat

Joukkueenjohto
 Päävalmentaja: Herbert Hohenberger 
 Apuvalmentaja: Marc Thumm 
 Fysiikkavalmentaja: Tobias Hoffmann 
 Toimitusjohtaja: Peter Pahlen 

Lähde: EliteProspects

Lähteet

Aiheesta muualla
Virallinen sivusto

Saksalaiset jääkiekkoseurat
Vuonna 2004 perustetut urheiluseurat
Hapari

Hapari on Etelä-Karjalan murteissa esiintyvä murresana, joka tarkoittaa meren rantaan tuomaa tavaraa. Hapari voi olla esimerkiksi luonnosta peräisin olevia puunrunkoja, mereen pudonneita esineitä tai haaksirikoista peräisin olevia esineitä.

Sana hapari on peräisin venäjän kielen sanasta habár, joka voi tarkoittaa muun muassa hyötyä, voittoa, etua tai onnea. Yleiskielinen nimitys samalle asialle on hylkytavara.

Katso myös
 Ajopuu
 Rantaoikeus

Lähteet

Merenkulku
Vesien saastuminen
Suomenkieliset murresanat
Mikko Varonen

Mikko Varonen on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Varonen pelasi Superpesistä kausina 1995-2007. Varonen edusti koko uransa Kiteen Palloa. Varonen voitti urallaan kolme SM-kultaa kausina 1999, 2000 ja 2005 sekä kolme SM-hopeaa kausina 1997, 2001 ja 2004. Hän pelasi ulkopelissä takakentällä. Varonen pelasi urallaan 312 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän löi 13 kunnaria ja 144 tavallista juoksua, toi 148 juoksua ja keräsi 983 kärkilyöntiä. Varonen pelasi urallaan 77 Superpesiksen ylempää pudotuspeliottelua. Näissä hän löi kuusi kunnaria ja 32 tavallista juoksua, toi 33 juoksua ja keräsi 250 kärkilyöntiä. Varonen pelasi urallaan seitsemän Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän löi viisi tavallista juoksua, toi neljä juoksua ja keräsi 27 kärkilyöntiä.

Lähteet 

Suomalaiset pesäpalloilijat
Syntymävuosi puuttuu
Elävät henkilöt
Janne Tranberg

Janne Petteri "Nacci" Tranberg (ent. Hampunen, s. 1974) on suomalainen entinen Cannonball-liivijengin johtaja sekä huumerikollinen. Tranberg oli Niko Ranta-ahon kanssa päätekijänä Katiska-jutussa. Hän sai siihen osallistumisestaan 12 vuoden ja 11 kuukauden vankeusrangaistuksen, mikä on pisin yhteensä 53 tapauksen syytettyjen saamista vankeusrangaistuksista.

Tranberg oli Cannonballin-moottoripyöräkerhon pitkäaikainen jäsen ja myöhemmin kerhon johtohahmo, kunnes Cannonball erotti hänet elokuussa 2017 erimielisyyksien takia. Maaliskuussa 2018 poliisi etsintäkuulutti Tranbergin, koska tämä ei ollut ilmoittautunut vankilaan suorittamaan 1 vuoden ja 10 kuukauden ehdotonta vankeusrangaistustaan talousrikoksista. Tranberg pakoili virkavaltaa ulkomailla, muun muassa Ranskassa ja Espanjassa. Hänet otettiin kiinni Espanjan Aurinkorannikolla kahden vuoden pakoilun jälkeen lokakuussa 2019.

Lisänimi "Nacci" juontaa heinäkuussa 1997 sattuneeseen tapaukseen, jossa 22-vuotias Tranberg  ajoi autolla nakkikioskilla jonottaneeseen väkijoukkoon.

Lähteet

Kirjallisuutta  

Suomalaiset rikolliset
Vuonna 1974 syntyneet
Elävät henkilöt
Settimo Rottaro

Settimo Rottaro on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa.  . Vuoden 2021 alussa kunnassa oli 465 asukasta.

Aiheesta muualla

Lähteet

Torinon metropolikaupungin kunnat
Settimo Vittone

Settimo Vittone on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2021 alussa kunnassa oli 1 525 asukasta.

Aiheesta muualla

Lähteet

Torinon metropolikaupungin kunnat
Pohjoismaiset agraaripuolueet

Pohjoismaiset agraaripuolueet, joita kutsutaan myös Pohjoismaiden keskustapuolueiksi, Skandinaavian maatalouspuolueiksi tai Maatalouden liberaalipuolueiksi, ovat maatalouden poliittisia puolueita, jotka kuuluvat erityisesti Pohjoismaiden poliittiseen perinteeseen. Pohjoismaiset agaaripuolueet sijoitetaan poliittisen spektrin keskelle, mutta täyttävät Pohjoismaille ominaiset roolit.

Nämä puolueet eivät ole sosialistisia ja yhdistävät yleensä sitoutumisen pienyrityksiin, maaseutukysymyksiin ja poliittiseen hajauttamiseen sekä ovat toisinaan skeptisiä Euroopan unionia kohtaan. Osapuolilla on erilaiset näkemykset vapaista markkinoista ja ympäristönsuojelusta. Kansainvälisesti ne ovat yleisesti Euroopan liberaalidemokraattien liiton (ALDE) jäseniä.

Historiallisesti maanviljelijöiden puolueet ja toisen maailmansodan jälkeen laskeva viljelijöiden väestö, saivat heidät laajentamaan toimintaansa muihin kysymyksiin ja yhteiskunnan osiin. Tällä hetkellä kolme niistä nimitti itsensä uudelleen Keskusta-puolueeksi, viimeisenä tekemällä Suomen Keskustapuolueen vuonna 1965. Tärkeimmät maatalouspuolueet ovat nyt Keskustapuolue Ruotsissa, Venstre Tanskassa, Suomen Keskusta Suomessa, Venstre Norjassa ja Edistyspuolue Islannissa.

Lähteet 

Pohjoismaiset järjestöt
Agraaripuolueet
Koottava lasinen muurahaispesä

Koottava lasinen muurahaispesä on Kari Peitsamon laulu hänen albumiltaan Kari Peitsamo ja Ankkuli. Kappaleesta on tehty ainakin kolme cover-versiota: Apulanta-yhtye albumille Kari Peitsamon lauluja vuonna 2001, Kotiteollisuus-yhtye albumilleen Sotakoira II sekä Milla Koilainen-Dwyer Voice of Finland -ohjelmassa vuonna 2021.

Kari Peitsamon kappaleet
Riitta Lehtimäki

Riitta Lehtimäki (s. 1958) on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän työskentelee vapaana toimittajana työosuuskunta Mediakunnassa ja opintosihteerinä Helsingin Seudun Journalistit ry:ssä. Aiemmin hän on työskennellyt toimittajana Kotiliedessä ja Annassa, toimituspäällikkönä Avussa ja päätoimittajana Vivassa. Vuodesta 2005 ilmestynyt aikakauslehti Maalla on Riitta Lehtimäen oma lehti-idea. Hän kirjoittaa nykyään Maalla-lehden kolumneja, joissa hän pakinoi vanhojen talojen aiheuttamista iloista ja suruista niitä intohimoisesti rakastavien ihmisten elämässä. 

Lehtimäki on kirjoittanut Suomen Pankin johtokunnan jäsenen Sinikka Salon elämäkerran Tahdon tähden (2004, Otava) yhdessä Salon kanssa. Lehtimäki kirjoitti ja toimitti Naistoimittajat ry Kvinnliga Journalister ry:n 60-vuotishistoriikin Nainen mediassa (2006, Edita).

Riitta Lehtimäki valmistui filosofian maisteriksi Tampereen yliopistosta 1990. Hän on opiskellut myös lukuvuoden 1977-1978 pohjoismaisessa kansanopistossa Biskops Arnössä, josta lähtien hän on ollut kiinnostunut pohjoismaisista yhteiskunnista, niiden kielestä ja kulttuurista.

Et-lehdessä ollut Alzheimerin tautia käsittelevä juttu Petter on hoitanut muistisairasta vaimoaan 20 vuotta: ”Eeva ei ole puhunut kymmeneen vuoteen”  oli ehdolla 2020 Edit aikakauslehtikilpailussa kolmen parhaan feature-jutun kategoriassa. Kunnioittavasti köyhyydestä – juttupalkinnon hän sai 2016 Kotiliedessä ilmestyneestä jutusta ”Vähällä rahalla” yhdessä toimittaja, kirjailija Pauliina Suden kanssa.

Teokset 
 Tahdon tähden Sinikka Salon elämäkerta yhdessä Sinikka Salon kanssa, Otava 2004. ISBN 951119657X
 Nainen mediassa Naistoimittajat ry. 60 vuotta, Edita 2006. ISBN 951-37-4855-3

Lähteet 
 Työosuuskunta Mediakunta https://mediakunta.fi/tekijat/riitta-lehtimaki/
 Helsingin Seudun Journalistit ry https://www.hsj.fi/ajankohtaista/2018/11/riitta-lehtimaki-hsjn-opintosihteeriksi/
 Naistoimittajat ry Kvinnliga Journalister rf https://naistoimittajat.fi/riitta-lehtimaki-puheenjohtajaksi/
 Alhaiset palkkiot saavat osan freetoimittajista vaihtamaan alaa Journalisti 17.10.2019 
 Viva vaihtaa päätoimittajaa Kauppalehti 26.10.2010
 https://www.etlehti.fi/artikkeli/ihmiset/petter-hoitanut-muistisairasta-vaimoaan-20-vuotta-eeva-ei-ole-puhunut-kymmeneen

Suomalaiset päätoimittajat
Suomalaiset tietokirjailijat
Suomalaiset järjestöjohtajat
Vuonna 1958 syntyneet
Elävät henkilöt
Ville Huuhtanen

Ville Huuhtanen on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija. Hän pelasi Superpesistä kausina 1999-2008. Huuhtanen edusti urallaan Superpesiksessä Imatran Pallo-Veikkoja, Kiteen Palloa ja Kouvolan Pallonlyöjiä. Kiteen Pallossa pelatessaan Huuhtanen saavutti yhden SM-kullan kaudella 2005 ja yhden SM-hopean kaudella 2004. Hän pelasi ulkokentällä polttolinjassa. Huuhtanen pelasi urallaan 234 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän löi neljä kunnaria ja 81 tavallista juoksua, toi 64 juoksua ja keräsi 558 kärkilyöntiä. Huuhtanen pelasi urallaan 55 Superpesiksen ylempää pudotuspeliottelua. Näissä hän löi kaksi kunnaria ja kuusi tavallista juoksua, toi kuusi juoksua ja keräsi 64 kärkilyöntiä. Huuhtanen pelasi urallaan 18 Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän löi 16 tavallista juoksua, toi 12 juoksua ja keräsi 77 kärkilyöntiä.

Lähteet 

Suomalaiset pesäpalloilijat
Syntymävuosi puuttuu
Elävät henkilöt
PHM Group

PHM Group Oy on pohjoismainen kiinteistöpalvelukonserni, joka tarjoaa palveluitaan asunto-osakeyhtiöille sekä liike-, toimisto- ja teollisuuskiinteistöille. PHM Group muodostuu paikallisesti toimivista yhtiöistä.

PHM Group on kasvanut vuonna 1989 perustetun KH Kiinteistöpalvelut Oy:n ja vuonna 1992 perustetun Porvoon Huoltomiehet Oy:n juurille.

Vuonna 1992 perustettu, nopeasti kasvanut yhtiö siirtyi vuonna 2018 pääomasijoitusyhtiö Intera Partnersin omistukseen. Silloin Porvoon Huoltomiesten liikevaihto oli noin 40 miljoonaa.

Sen jälkeen, vuonna 2019, yhtiö osti Ruotsista neljä kiinteistönhuoltoyritystä. 

Syyskuussa 2020 Kotikatu ja PHM Group yhdistyivät samaan konserniin, jonka pääomistaja on norjalainen pääomasijoitusyhtiö Norvestor.

Lokakuussa 2020, kun norjalainen pääomasijoittaja Norvestor osti yhtiöstä enemmistön, sen liikevaihto oli Talouselämä-lehden mukaan kolminkertaistunut 120 miljoonaa euroon. PHM Group laajensi liiketoimintaansa yritysostojen kautta Norjan markkinoille 2020 ja Tanskan markkinalle 2021.

Toukokuussa 2022 PHM Group palvelee Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa lähes 5 000 ammattilaisen voimin. Konserniin kuuluu yli 90 paikallista yhtiötä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 PHM Group
 Porvoon Huoltomiehet

Kiinteistöpalveluyritykset
Kárpathoksen ja Kásoksen hiippakunta

Kárpathoksen ja Kásoksen hiippakunta () on ortodoksinen hiippakunta Kreikassa. Se kuuluu suoraan ekumeenisen patriarkaatin alaisuuteen.

Hiippakunta käsittää nimensä mukaisesti Kárpathoksen ja Kásoksen saaret. Siihen kuuluu 20 seurakuntaa. Hiippakunnan katedraali eli piispanistuin on Kárpathoksen Apérissa sijaitseva Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen katedraali.

Seurakunnat ja kirkot 

Hiippakunnassa on 20 seurakuntaa seurakuntakirkkoineen. Sen alueella on myös 318 muuta kirkkoa tai kappelia, 25 syrjäkappelia, 17 hautausmaakirkkoa ja neljä luostarikirkkoa.

Kárpathos, 14 seurakuntaa ja seurakuntakirkkoa:

 Apéri – Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen katedraali (Mitropolitikós Naós Koimíseos tís Theotókou)
 Apéri – Vapahtajan kirkastumisen kirkko (Naós Metamorfóseos toú Sotíros)
 Apéri – Pyhän Johannes Kastajan kirkko (Naós Agíou Ioánnou toú Prodrómou)

 Kárpathoksen kaupunki – Neitsyt Marian ilmestyksen kirkko (Naós Evangelismoú tís Theotókou)
 Kárpathoksen kaupunki – Pyhien apostolien kirkko (Naós Agíon Apostólon)

 Arkása – Vapahtajan temppeliintuomisen kirkko (Naós Ypapantís toú Sotíros)
 Diafáni – Elävöittävän lähteen kirkko (Naós Zoodóchou Pigís)
 Menetés – Neitsyt Marien kuolonuneen nukkumisen kirkko (Naós Koimíseos tís Theotókou)
 Mesochóri – Neitsyt Marian syntymän kirkko (Naós Genesíou tís Theotókou)
 Óthos – Vapahtajan kirkastumisen kirkko (Naós Metamorfóseos toú Sotíros)
 Ólympos – Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen kirkko (Naós Koimíseos tís Theotókou)
 Pylaí – Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen kirkko (Naós Koimíseos tís Theotókou)
 Spóa – Pyhän Georgioksen kirkko (Naós Agíou Georgíou)
 Voláda – Neitsyt Marian syntymän kirkko (Naós Genesíou tís Theotókou)

Kásos (Kásoksen rovastikunta, Archieratikí Periféreia Kásou), kuusi seurakuntaa ja seurakuntakirkkoa:

 Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen kirkko (Naós Koimíseos tís Theotókou)
 Pyhän Demetrioksen kirkko (Naós Agíou Dimitríou)
 Pyhän Kolminaisuuden kirkko (Naós Agías Triádos)
 Pyhän Marinan kirkko (Naós Agías Marínis)
 Pyhän Ristin kirkko (Naós Timíou Stavroú)
 Pyhän Spyridonin kirkko (Naós Agíou Spyrídonos)

Luostarit 

Hiippakunnan alueella on neljä toiminnassa olevaa luostaria:

Munkkiluostarit

 Neitsyt Marian luostari (Moní Kyrás Panagiás Karpáthou)
 Pyhän Georgioksen luostari (Moní Agíou Georgíou Vassón) (patriarkaalinen ja stauropegiaalinen)
 Pyhän Georgioksen luostari (Moní Agíou Georgíou Chadión Kásou)
 Pyhän Mamaksen luostari (Moní Agíou Mámantos Kásou)

Lähteet 

Kárpathos
Kásos
Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin hiippakunnat Kreikassa
Emilia Seppänen

Emilia Seppänen (s. 1994) on suomalainen malli, kauneuskilpailija ja Miss Suomi -kilpailun toinen perintöprinsessa vuodelta 2016. Seppänen edusti Suomea Miss International -kilpailussa vuonna 2016 yltäen viidentoista parhaimman joukkoon. 

Seppänen osallistui Miss Suomi kilpailuun jo vuonna 2014, mutta ei sijoittunut tällöin kärkeen.

Yksityiselämä 
Emilia Seppänen on syntynyt Savonlinnassa, mutta muutti Helsinkiin Miss Suomi kisan myötä. Nykyään Seppänen asuu Espanjassa.

Lähteet 

Suomalaiset mallit
Syntymävuosi puuttuu
Elävät henkilöt
Antonín Švehla

Antonín Švehla (15. maaliskuuta 1873 Prahassa - 12. joulukuuta 1933 Prahassa) oli tšekkoslovakialainen poliitikko, joka oli kolme kertaa Tšekkoslovakian pääministerinä. Hän toimi myös pitkään Tšekkoslovakian viljelijöiden ja talonpoikien tasavaltalaispuolueen RSZML:n johtajana.

Švehla syntyi maanomistajaperheeseen Hostivařin kylässä lähellä Prahaa (se sulautettiin osaksi Prahan 15. kaupunkipiiriä 1922). Hän ryhtyi hoitamaan tilaa isänsä kuoltua vuonna 1900 ja oli aktiivinen paikallispolitiikassa. 1908-1913 hän ajoi maalaisten asiaa Böömin maapäivien jäsenenä, ja 1909 hänet valittiin Tšekin maalaispuolueen johtajaksi. Hän toimi puolueen ja sen seuraajan tasavaltalaispuolueen johtajana aina kuolemaansa saakka 1933.

Ensimmäisen maailmansodan aikana Švehla vastusti sotaa, ja toimi 1918 Tšekkoslovakian kansallisen komitean jäsenenä. Hän oli yksi johtavista poliitikoista Tšekkoslovakian julistautuessa itsenäiseksi 28. marraskuuta 1918. 

Švehla toimi sisäministerinä Karel Kramářin ja Vlastimil Tusarin hallituksissa 14. marraskuuta 1918 - 15. syyskuuta 1920. Tämän jälkeen hän toimi pääministerinä I ja II hallituksessaan 7. lokakuuta 1922 - 9. joulukuuta 1925 ja 9. joulukuuta 1925 - 18. maaliskuuta 1926. Jan Černýn lyhytaikaisen hallituksen jälkeen hän jatkoi pääministerinä 12. lokakuuta 1926 - 1. helmikuuta 1929.

Švehla oli Tomáš Masarykin tukija jo ennen Tsekkoslovakian itsenäistymistä ja tuki tätä vuoden 1927 presidentinvaaleissa kieltäytyen asettumasta itse ehdolle. Vuonna 1929 hän joutui terveyssyistä jättämään politiikan.

Lähteet

Tšekkoslovakian pääministerit
Tšekkoslovakian ministerit
Robert Lyly

Robert Staffan Lyly, sukunimi aik. Lustig (1880/1881 – 18. huhtikuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen rakennusmestari ja rakennusurakoitsija.

Lyly kävi Oulussa kansakoulun ja suoritti rakennusmestarin tutkinnon Oulun teollisuuskoulussa. Hän oli jonkin aikaa Yhdysvalloissa ja palasi sitten Suomeen toimien piirtäjänä useissa helsinkiläisissä arkkitehtitoimistoissa. Myöhemmin Lyly ryhtyi rakennusurakoitsijaksi ja rakennutti useita suuria kiinteistöjä kaupunkeihin ja maaseudulle. Lyly rakennutti useita kivitaloja Turkuun.

Suunnittelutöitä 
 Yli-Knaapilan tilan päärakennus, Lahela, Tuusula 1915  
 Punavuorenkatu 20, asuinkerrostalo, Helsinki 1923 
 Brahenkatu 18, asuinkerrostalo, Turku 1927 
 Kauppiaskatu 20, asuinkerrostalo, Turku 1928 
 Rauhankatu 17b (Puistokatu 15a), asuinkerrostalo, Turku 1928

Lähteet 

Suomalaiset rakennusmestarit
1880-luvulla syntyneet
Vuonna 1933 kuolleet
Jaroslav Křička

Jaroslav Křička (27. elokuuta 1882 Kelč Moravia – 23. tammikuuta 1969 Praha) oli tšekkiläinen säveltäjä, kapellimestari, ja musiikin opettaja. Hänen veljensä Petr Křička ja sisarensa Pavla Křičkova olivat runoilijoita. Petr kirjoitti muun muassa sanoitukset säveltäjä Josef Sukin vuoden 1932 Los Angelesin olympialaisissa hopeaa voittaneeseen teokseen Into A New Life. 

Křička itse osallistui vuoden 1936 Berliinin olympialaisiin, joissa hänet palkittiin pronssimitalilla orkesterimusiikissa teoksellaan Mountain Suite.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Vuonna 1882 syntyneet
Vuonna 1969 kuolleet
Tšekkiläiset säveltäjät
Tšekkiläiset kapellimestarit
Tšekkoslovakialaiset olympiamitalistit
Hyppijätsingeli

Hyppijätsingeli (Zingel asper) on ahveniin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan uhanlaisena Keski-Euroopasta.

Koko ja ulkonäkö
Hyppijätsingeli voi suurimmillaan kasvaa 22 cm pitkäksi. Kala on ruumiinmuodoltaan pitkänomainen, sukkulamainen ja hoikka, selkäeviä on kaksi. Väritykseltään hyppijätsingeli on ruskea tai harmaa ja ruumiissa on kolme tummaa juovaa. Vatsastaan laji valkoinen.

Levinneisyys ja elintavat
Hyppijätsingeli on makean veden laji, jota tavataan Ranskasta ja Sveitsistä. Aikaisemmin se eli koko Rhônejoen alueella, mutta nykyisin hyppijätsingeli esiintyy vain neljässa sivujoessa Durancessa, Beaumessa, Drômessa ja Doubsissa. Lajin elinympäristöä ovat kivikkopohjaiset matalat vedet. Nuoret kalat liikkuvat veden pinnalla ja täysikasvuiset pohjassa. Hyppijätsingeli on yöaktiivinen ja syö selkärangattomia eläimiä. Hyppijätsingeli kutee maalis-huhtikuussa ja kutu tapahtuu virtapaikkojen kivikkopohjille.

Hyppijätsingeli luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Uhkia kannalle ovat elinympäristön saastuminen ja kutualueille vaelluksen estävien patojen rakentaminen.

Lähteet

Ahvenet
Uhanalaiset kalat
Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki (Noormarkku)

Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki on pystytetty Poriin, Noormarkun hautausmaalle vuonna 1989. Muistomerkin pronssiveistos Kannelta soittava tyttö on Eemil Halosen vuonna 1920 tekemä.

Pronssiveistos oli aiemmin osa Hiitolan vuoden 1918 sankaripatsasta, joka pystytettiin vuonna 1920 Hiitolan hautausmaalle Laatokan Karjalaan. Veistos siirrettiin sodan aikana Noormarkun kirkkopuistoon. Sankaripatsaan jalusta on edelleen Hiitolassa ja sen päällä on nykyään risti.

Hiitolan sankaripatsasta on kutsuttu myös nimellä Rauhan kannel. Veistoksesta otettu jälkivalos Rauhan kannel vuodelta 1992 on Iisalmessa Vetrean (entisen Veljeskodin) pihalla.

Lähteet 

Noormarkku
Hiitola
Vuoden eurooppalainen

Vuoden eurooppalainen on Eurooppalainen Suomi -yhdistyksen jakama tunnustus. Tunnustuksen saaja julkaistaan vuosittain Eurooppa-päivänä 9.5. Tunnustus annetaan henkilölle, joka synnyttää keskustelua ja lisää tietoisuutta Euroopan unioniin ja Eurooppaan liittyvistä poliittisista, yhteiskunnallisista ja inhimillisistä kysymyksistä.

 2020 Susanna Turunen, Yleisradion EU-kirjeenvaihtaja
 2021 Timo Miettinen, Helsingin yliopiston Eurooppa-keskuksen tutkija
 2022 Antti Kuronen, Yleisradion ulkomaankirjeenvaihtaja.

Lähteet

Kunniamaininnat