joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Rutajärvi (Kangasniemi)

Rutajärvi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä ja HankasalmellaRutakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 100 hehtaaria, se on 3,1 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 8,2 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Niemisjärven alueeseen (14.382) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Hankasalmen järvet
Botin luomat artikkelit
Rahulampi

Rahulampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rutakosken kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Niemisjärven alueeseen (14.382) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,4 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Saarilampi (Kangasniemi, Rutakoski)

Saarilampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rutakosken kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 18,8 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Niemisjärven alueeseen (14.382) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Hepolampi (Hankasalmi)

Hepolampi  on Keski-Suomessa Hankasalmella Pyyahon kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Niemisjärven alueeseen (14.382) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Hankasalmen järvet
Botin luomat artikkelit
Lääminki (Kangasniemi)

Lääminki  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rutakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 461 hehtaaria eli 4,6 neliökilometriä, se on 8,1 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Sillä on 33 saarta, joiden yhteispinta-ala on 5,38 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 21,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0213 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 23,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 36,1 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Läämingin alueeseen (14.383) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,3 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Pieni-Kaituri (Kangasniemi)

Pieni-Kaituri  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rutakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 15,2 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Läämingin alueeseen (14.383) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,3 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Piippalampi

Piippalampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Kokonkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 6,9 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Läämingin alueeseen (14.383) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,9 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Viitalampi (Kangasniemi, Kokonkylä)

Viitalampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Kokonkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 6,8 hehtaaria, se on 950 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Läämingin alueeseen (14.383) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,6 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Ruokosenlampi (Kangasniemi)

Ruokosenlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Kokonkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 5,1 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Läämingin alueeseen (14.383) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,6 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Pänttärinlampi (Kangasniemi)

Pänttärinlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Kokonkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 3,8 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Läämingin alueeseen (14.383) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,2 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Syvä-Pölläkkä

Syvä-Pölläkkä  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Pölläkän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Läämingin alueeseen (14.383) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,5 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Iso-Paihmas

Iso-Paihmas  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Tarvolan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 109 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä, se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Läämingin alueeseen (14.383) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,3 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Pieni-Paihmas

Pieni-Paihmas  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Tarvolan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 23 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Läämingin alueeseen (14.383) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Mustalampi (Kangasniemi, Tarvola)

Mustalampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Tarvolan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Läämingin alueeseen (14.383) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,3 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Iso-Kaituri

Iso-Kaituri  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Kauppilan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 163 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä, se on 4,6 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 14,4 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Iso Kaiturin valuma-alueeseen (14.384) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,2 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Makonlampi

Makonlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Kauppilan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 5,2 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Iso Kaiturin valuma-alueeseen (14.384) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,6 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Iso Kaukolampi

Iso Kaukolampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Kauppilan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 6,1 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Iso Kaiturin valuma-alueeseen (14.384) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 149 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Pieni Kaukolampi

Pieni Kaukolampi  tai myös Pikku Kaukolampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Kauppilan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Iso Kaiturin valuma-alueeseen (14.384) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 149 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Rökö-Viitanen

Rökö-Viitanen  tai myös Rökö-Viitalampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Kauppilan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Iso Kaiturin valuma-alueeseen (14.384) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,4 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Pieni-Sininen

Pieni-Sininen  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rutakosken kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 3,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Iso-Sinisen valuma-alueeseen (14.385) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Iso-Sininen

Iso-Sininen  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rutakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 58 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Iso-Sinisen valuma-alueeseen (14.385) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Paartelampi

Paartelampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Siikaselän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 5,5 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Iso-Sinisen valuma-alueeseen (14.385) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 158,5 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Kärjenjärvi

Kärjenjärvi  on Keski-Suomessa Hankasalmella ja HankasalmellaPalosenmäen kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 91 hehtaaria, se on 1,9 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Sillä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,1 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0029 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys on 11,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Kärjenjärven valuma-alueeseen (14.386) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,4 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Hankasalmen järvet
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Kivilampi (Kangasniemi)

Kivilampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rutakosken kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 9,6 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Kärjenjärven valuma-alueeseen (14.386) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Tukianlampi

Tukianlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Siikaselän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Kärjenjärven valuma-alueeseen (14.386) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,6 metriä mpy.

Lähteet 

Niemisjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Karhulampi (Laukaa, Puttola)

Karhulampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Puttolan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Lievestuoreenjärven lähialueeseen (14.391) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Laukaan järvet
Botin luomat artikkelit
Hyyppäänlampi

Hyyppäänlampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Puttolan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 8 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 1,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Lievestuoreenjärven lähialueeseen (14.391) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,4 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Laukaan järvet
Botin luomat artikkelit
Puttolanlampi

Puttolanlampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Puttolan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 22 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 786 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 7,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Lievestuoreenjärven lähialueeseen (14.391) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,3 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Laukaan järvet
Botin luomat artikkelit
Vehkalampi (Laukaa)

Vehkalampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Kangaskylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 4,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 96 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 4,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Lievestuoreenjärven lähialueeseen (14.391) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,9 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Laukaan järvet
Botin luomat artikkelit
Tahkolampi (Laukaa)

Tahkolampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Kangaskylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 3,9 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 37 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 1,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Lievestuoreenjärven lähialueeseen (14.391) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,7 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Laukaan järvet
Botin luomat artikkelit
Saarilampi (järvi Laukaassa)

Saarilampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Saarilammen kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 25 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 1,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0019 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 7,8 metriä ja suurin syvyys on 9,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Saarilamminojan valuma-alueeseen (14.393) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 93 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Laukaan järvet
Botin luomat artikkelit
Jänislampi (Laukaa)

Jänislampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Kankaankylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Saarilamminojan valuma-alueeseen (14.393) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,2 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Laukaan järvet
Botin luomat artikkelit
Hohonlampi

Hohonlampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Lievestuoreen kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 3,9 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lammen tilavuudeksi on saatu 11 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 1,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Laukaan järvet
Botin luomat artikkelit
Särkijärvi (Laukaa, Lievestuore)

Särkijärvi  on Keski-Suomessa Laukaassa Lievestuoren kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 45 hehtaaria, se on 1,8 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 598 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys on 2,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,3 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Laukaan järvet
Botin luomat artikkelit
Lapinjärvi (Laukaa)

Lapinjärvi  on Keski-Suomessa Laukaassa ja ToivakassaHohon kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 63 hehtaaria, se on 1,6 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Järven tilavuudeksi on saatu 187 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 0,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Laukaan järvet
Toivakan järvet
Botin luomat artikkelit
Keskinen (Toivakka, Kankainen)

Keskinen  eli Pieni Lapinjärvi  on Keski-Suomessa Toivakassa Kankaisten kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 41 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 2,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,6 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Toivakan järvet
Botin luomat artikkelit
Hautajärvi (Toivakka, Kankainen)

Hautajärvi  on Keski-Suomessa Toivakassa Kankaisten kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 18,2 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 66 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 1,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Toivakan järvet
Botin luomat artikkelit
Mustalampi (Hankasalmi)

Mustalampi  on Keski-Suomessa Hankasalmella Palosenmäen kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 11,6 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,7 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Hankasalmen järvet
Botin luomat artikkelit
Heinälampi (Toivakka, Kankainen)

Heinälampi  on Keski-Suomessa Toivakassa Kankaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 7,3 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 157 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,9 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Toivakan järvet
Botin luomat artikkelit
Pieni-Kankainen (Kangasniemi)

Pieni-Kankainen  on Etelä-Savossa Kangasniemellä ja Toivakassa Häppälänmäen kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 37 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Toivakan järvet
Botin luomat artikkelit
Vuorinen (Kangasniemi)

Vuorinen  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Nyröpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 57 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,4 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Iso Petrunlampi

Iso Petrunlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rytkölän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162,1 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Pikku Petrunlampi

Pikku Petrunlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rytkölän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162,3 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Kaihlalampi (Kangasniemi, Häppälänmäki)

Kaihlalampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 3,4 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,3 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Pentlampi (Kangasniemi)

Pentlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 7,1 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,8 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Kärmelampi (Kangasniemi, Häppälänmäki)

Kärmelampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 160 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Perälampi (Kangasniemi)

Perälampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,7 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Kuutinlampi (Kangasniemi)

Kuutinlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 4,8 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,3 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Iso-Häppälä

Iso-Häppälä  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 43 hehtaaria, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,2 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Pieni-Häppälä

Pieni-Häppälä  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 26 hehtaaria, se on 950 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,2 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Papulampi (Kangasniemi)

Papulampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 145,5 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Hirvijärvi (Kangasniemi)

Hirvijärvi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 68 hehtaaria, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,1 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Kaihlalampi (Kangasniemi, Makkola)

Kaihlalampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Makkolan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 7,3 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 154,3 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Kangasniemen järvet
Botin luomat artikkelit
Saarilampi (Toivakka)

Saarilampi  on Keski-Suomessa Toivakassa ja Laukaassa Ruuhimäen kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 6,0 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan kaksi saarta. Lammen tilavuudeksi on saatu 142 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 5,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Kulvertinojan–Mäntyojan valuma-alueeseen (14.395) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,3 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Toivakan järvet
Laukaan järvet
Botin luomat artikkelit
Suolampi (Laukaa)

Suolampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Puttolan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 23 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys on 2,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Haukilamminojan valuma-alueeseen (14.396) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,1 metriä mpy.

Lähteet 

Lievestuoreenjärven valuma-alue
Laukaan järvet
Botin luomat artikkelit
Alice Kask

Alice Kask (s. 13. joulukuuta 1976) on virolainen taidemaalari. Hän valmistui Viron taideakatemiasta taiteiden kandidaatin arvolla 1999 ja taiteiden maisterin arvolla 2002. Hän aloitti näyttelyihin osallistumisen vuonna 1997. Hänen teoksiaan on ollut esillä muun muassa Prahan biennaalissa (2007). Niitä kuuluu Viron taidemuseoon, Tarton taidemuseoon, Tallinnan kaupungin taidekokoelmaan ja yksityisiin kokoelmiin. Kask on saanut Konrad Mägi -mitalin (2003) ja Vaal-gallerian nuoren taiteilijan palkinnon (2005).

Joulukuusta 2018 tammikuuhun 2019 Kaskin, Neeme Külmin ja Jass Kaselaanin teoksia oli esillä Helsingin Taidehallin näyttelyssä, joka järjestettiin Tallinnan taidehuoneen kanssa yhteistyössä Viron satavuotisjuhlan kunniaksi. Samojen taiteilijoiden ja Holger Loodusin yhteisnäyttely avattiin helmikuussa 2019 Joensuun Joensuun taidemuseossa.

Lähteet 

Virolaiset taidemaalarit
Vuonna 1976 syntyneet
Elävät henkilöt
Olavi Korhonen

Olavi Korhonen (s. 8. toukokuuta 1938) on ruotsalainen pappi, saamen kielen tutkija ja Uumajan yliopiston emeritusprofessori. Taustaltaan hän on vuonna 1941 Suomen Turusta Ruotsiin muuttanut sotalapsi.
  
Korhonen kävi lukion Uppsalassa ja kirjoitti ylioppilaaksi klassiselta linjalta (Fjellstedtska skolan i Uppsala)  vuonna 1959. Uppsalan yliopistossa hän opiskeli teologiaa, pohjoismaista ja vertailevaa kansatiedettä sekä suomalais-ugrilaisia kieliä. Saamesta ja suomesta tuli hänen kieliopintojensa pääaineet. Hän valmistui teologian kandidaatiksi 1964 ja filosofian kandidaatiksi 1966. 

Korhonen on laatinut useita teoksia saamen kielestä ja kielellä. Hänen merkittäviä itsenäisiä teoksiaan ovat pohjoissaamen sanakirja (1973) ja luulajansaamen sanakirja (1979). Hän toimi saamen kielineuvoston perustamisen jälkeen sen puheenjohtajana vuosina 1971–1974. ...

Korhonen nimitettiin Uumajan yliopiston saamelaisuuden professoriksi vuonna 1983. Tässä tehtävässä hän seurasi Nils Erik Hansegårdia, joka oli toiminut professorina vuosina 1975–1979. Korhosen jälkeen professuurin sai vuodesta 2003 lähtien Mikael Svonni.

2000-luvulla Korhonen osallistunut muun muassa uudemman luulajansaamen sanakirjan (luulajansaami–ruotsi), luulajansaamenkielisen Vanhan ja Uuden testamentin sekä Saamelaiskulttuurin ensyklopedian laatimiseen.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Past pricewinners (Royal Gustavus Adolphus Academy prizes and awards in the area of Swedish folk culture, 2017)  (gustavadolfsakademien.se)

Vuonna 1938 syntyneet
Elävät henkilöt
Ruotsalaiset kielitieteilijät
Saamelaiskielten tutkijat
Ruotsalaiset professorit
Pöytävuoren kansallispuisto

Pöytävuoren kansallispuisto sijaitsee Etelä-Afrikassa Kapkaupungin alueella. Sen pääosa on Pöytävuorella, jonne kulkee köysirata.

Vuoressa on useita luolia, joista suurimman nimi on Wynberg.

Köysirata avattiin vuonna 1929, ja remontoitiin 1997.

Puistossa tavataan ennätykselliset 1470 putkilokasvilajia.  Yli 70% niistä on kotoperäisiä. Yleisin kasvillisuustyyppi on fynbos pensaikko, jonka vallitsevia kasviryhmiä ovat ovat proteat, kanervat, restiokasvit ja sipulikasvit. Pensaikon uudistumiselle on tärkeää, että se palaa noin 20–30 vuoden välein. Selvästi harvinaisempi kasvillisyystyyppi on Renosterveld-niityt. Vuoren metsät on hävitetty lähes kokonaan eurooppalaisten saavuttua Etelä-Afrikkaan, jäljellä on joitakin metsikkötaskuja. Niissäö kasvaa 15–20 m korkeita ikivihreitä puita, jotka kuuluvat noin 33 lajiin.Vuoren keskialueella on kosteikko, jonka helmiin kuuluu harvinaisia kurjenmiekkakasvi- ja kanervalajeja.

Lähteet 

Länsi-Kapin maantiede
Kansallispuistot
Laine Leichter

Laine Leichter (o.s. Siim; 8. kesäkuuta 1919 Harkova – 23. tai 24. huhtikuuta 2019 Tallinna) oli virolainen sellisti ja sellopedagogi.

Leichter opiskeli nuorena tanssia Tartossa Tiina Kapperin ja Tallinnassa Galina Tšernjavskajan balettistudiolla. Hänen ensimmäinen sellonsoiton opettajansa oli Karl Bachblum. Vuonna 1929 hän aloitti sellonsoiton opinnot Tallinnan konservatoriossa, josta hän valmistui vuonna 1942. Hän työskenteli opettajana muun muassa Tallinnan konservatoriossa vuosina 1942–1948 ja Tallinnan musiikkilukiossa 1964–2011. Suurin osa keskeisistä virolaissellisteistä opiskeli aikoinaan Leichterin luokalla. Näihin kuuluivat Toomas Velmet, Teet Järvi, Mart Laas, Leho Karin, Henry-David Vanema, Aare Tammesalu, Andreas Lend, Tõnu Jõesaar, Andres Narma, Toomas Tummeleht, Theodor Sink ja Marcel Johannes Kits. Monet Leichterin oppilaat, kuten Kristjan Saar, Raul Seppel ja Marius Järvi jatkoivat opintojaan ulkomailla.

Leichter sai Valkoisen Tähden ritarikunnan tunnustuksen neljännessä luokassa, Viron musiikkineuvoston palkinnon ja Viron musiikkijärjestön palkinnon. Hänen miehensä oli musikologi Karl Leichter.

Lähteet 

Virolaiset sellistit
Musiikkipedagogit
Vuonna 1919 syntyneet
Vuonna 2019 kuolleet
Sanni Halttunen

Sanni Halttunen on suomalainen näyttelijä ja televisiotuottaja. 

Halttunen tuottaa Rantabaari-televisiosarjaa.

Lisäksi hänellä on ollut lukuisia pieniä rooleja näyttelijänä eri televisiosarjoissa kuten Tehdas (televisiosarja)  ja Aikuisen naisen joulukalenteri.

Lähteet

Aiheesta muualla
 

Elävät henkilöt
Syntymävuosi puuttuu
Suomalaiset televisiotuottajat
Suomalaiset näyttelijät
Zapiekanka

Zapiekanka on puolalainen pikaruoka. Klassinen zapiekanka valmistetaan pitkittäin halkaistusta patongista, jonka päälle laitetaan sieniä ja juustoa. Kuuman leivän päälle pursotetaan reilusti ketsuppia. 

Puolalainen keittiö
Pikaruoka
Aleksandra Antonova

Aleksandra Andrejevna Antonova (Алекса́ндра Андре́евна Анто́нова) (5. toukokuuta 1932 Teriberka, Neuvostoliitto – 8. lokakuuta 2014 Lovozero, Venäjä) oli Venäjällä elänyt kiltinänsaamelainen opettaja, tutkija, kirjailija sekä kääntäjä, joka teki merkittävää työtä äidinkielensä kiltinänsaamen tutkimiseksi ja elvyttämiseksi.

Antonova tuotti kiltinänsaameksi oppikirjoja ja sanakirjoja, minkä lisäksi hän oli pitkään ainoa saameksi ohjelmaa tuottava radiotoimittaja Venäjällä. Lovozerolaisen saamelaisen toimittajan Sergei Gavrilovin mukaan Antonova oli pioneeri kamppailussa kielen kehittämiseksi ja ylläpitämiseksi ja hän oli merkittävä henkilö kaikille Venäjän saamelaisille. Antonova kuoli Lovozerossa 8. lokakuuta 2014.

Tunnustukset 
Antonova sai  vuonna 2012 Gollegiella -kielipalkinnon työstään kiltinänsaamen hyväksi yhdessä toisen kiltinänsaamen puolesta toimineen Nina Afanasjevan kanssa.

Lähteet 

Saamelaiskirjailijat
Saamelaiskielten tutkijat
Venäläiset kielitieteilijät
Venäläiset kirjailijat
Venäläiset opettajat
Kielenkääntäjät
Vuonna 1932 syntyneet
Vuonna 2014 kuolleet
Prásso

Prásso () voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:

 Prásso (Prásso Gioúron) eli Gramméza, saari Pohjoisten Sporadien saariryhmässä lähellä Gioúraa
 Prásso (Prásso Skántzouras), saari Pohjoisten Sporadien saariryhmässä lähellä Skántzouraa

Katso myös 

 Práso, useita saaria
 Prasonísi, useita saaria
Spalathronísi

Spalathronísi () eli Spálathro (Σπάλαθρο) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Kassándranlahdessa eli Toronaíoslahdessa Chalkidikín niemimaan rannikolla. Saaren pinta-ala on noin 0,104 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Spalathronísi kuuluu Sithonían kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen.

Spalathronísi sijaitsee Chalkidikín niemimaahan kuuluvan Sithonían niemen länsirannikon edustalla Néos Marmaráksen Galínin kylän kohdalla. Sen etäisyys Sithonían rannikosta on noin 500 metriä. Saaren ympärillä sijaitsee kaksi pienempää kalliosaarta. Yhdessä saaret tunnetaan nimellä Spalathronísia (Σπαλαθρονήσια).

Saari oli myynnissä ainakin vuonna 2016 kymmenellä miljoonalla eurolla.

Lähteet 

Egeanmeren saaret
Sithonía
Perustili

Perustili on ajatushautomo Liberan ja kansanedustaja Elina Valtosen ehdotus sosiaaliturvan kokonaisuudistukseksi. Ajatushautomo Liberassa Valtonen ideoi tulonsiirtojärjestelmän kokonaisuudistuksen, perustilin mallin, jossa jokainen täysi-ikäinen suomalainen saisi 20 000 euron alkupääomalla varustetun perustilin. Perustilissä on pyrkimyksiä myös säästämiseen ja yksityiseen pääomanmuodostukseen.

Libera-ajatuspajassa Valtonen ideoi tulonsiirtojärjestelmän kokonaisuudistuksen, perustilin, jonka pohjalta Libera julkaisi Perustili-nimisen raportin yhdessä professori Paul Lillrankin ja vapaan toimittajan Marko Hamilon kanssa. Mallissa jokainen täysi-ikäinen suomalainen saisi 20 000 euron alkupääomalla varustetun perustilin, jolta voi nostaa rahaa vapaasti kuukausittaisen nostorajan puitteissa. Tiliä pääomitetaan työnteolla. Jokaisesta palkasta osa siirtyy suoraan perustilille ja tilille voi myös säästää tämän yli. Säästämiään, alkupääoman ylittäviä varoja jokainen voi sijoittaa vapaasti ja niitä voi käyttää myös toisen henkilön palkkaamiseen siirtämällä rahaa perustililtä toiselle. Työnantajamaksut suoritetaan automaattisesti. Tuloverot maksetaan vasta kun tililtä nostetaan rahaa. Tili käyttäytyy kuin perustulo, sillä se mahdollistaa työn ja sosiaalitukien yhdistämisen. Mallin kantava ajatus on, että työnteon pitää aina kannattaa. Perustilin voi viedä pakkaselle, ja tilin mahdollinen positiivinen saldo vapautuu eläkeiässä vapaaseen käyttöön. Negatiivinen saldo annetaan anteeksi.

Valtonen on esitellyt perustiliä Financial Times -verkkojulkaisussa vuonna 2016. Vuonna 2019 Verkkouutisten haastattelussa Lepomäki on kutsunut perustiliä "2020-luvun torpparilaiksi", jossa perustilillä olevat rahat ovat kansalaisen omaa rahaa, eikä siis pidätetä erilaisia maksuja jotta ne kilahtaisivat valtion kassaan. Lokakuussa 2019 yritysjohtaja Björn Wahlroos kannatti perustiliä teoksessaan Kuinkas tässä näin kävi – Miksi maallamme ei ollut malttia vaurastua. Wahlroos on Liberan hallituksen jäsen. Marraskuussa 2020 Kokoomusnuoret esitteli hyvinvointipoliittisen ohjelmansa. Kokoomusnuoret vaativat sosiaaliturvan kokonaisuudistusta perustilimallilla. Kokoomusnuorten mallissa tuen nostaminen kun saldo on kääntynyt negatiiviseksi, tekee tuen nostamisesta vastikkeellista ja negatiiviseksi kääntyneen saldon vuoksi edellytetään aktivointitoimenpiteisiin osallistumista.

Lähteet

Aiheesta muualla
Libera: Perustili – näin se toimii! 10.12.2013
Libera: Perustili – Toimeliaisuuteen, työllistämiseen ja säästämiseen kannustava sosiaaliturvan kokonaisuudistus joulukuu 2013
Tekniikka&Talous: Perustulolle kannustavampi vaihtoehto: perustili – Opiskelijasta eläkeläiseksi 25.2.2016

Sosiaaliturva
Pirjo Kristiina Virtanen

Pirjo Kristiina Virtanen (s. 1975 Karstula) on Helsingin yliopiston alkuperäiskansatutkimuksen apulaisprofessori ja Latinalaisen Amerikan tutkimuksen dosentti. Hän on tehnyt tutkimustyötä erityisesti Amazonian alueen alkuperäiskansoihin kuuluvien manchinerien, apurinojen ja huni kuinien parissa.

Virtanen opiskeli maisteriksi Turun yliopistossa ja valmistui uskontotiede ja filosofia pääaineenaan vuonna 2000. Hän jatkoi vuodesta 2003 lähtien opintojaan Helsingin yliopistossa, jossa väitteli Latinalaisen Amerikan tutkimuksen alalta vuonna 2007. Hänen englanninkielinen väitöskirjansa oli otsikoitu Changing lived worlds of contemporary Amazonian native young people : Manchineri youths in the reserve and the city, Brazil-Acre 

Virtanen on tehnyt uraauurtavaa tutkimusta ihmisen ja ympäristön pitkäaikaisesta vuorovaikutuksesta Amazonialla, alueen kulttuuriperinnöstä, perinteisestä ekologisesta tiedosta, tietämisen tavoista sekä ajallisuuden käsityksistä. Hänellä on useita vastuutehtäviä kansainvälisissä tieteellisissä seuroissa sekä instituuteissa. Hän on johtanut useita tutkimusprojekteja ja ohjannut useita väitöskirjatutkijoita. Hän on myös osallistunut toimituskunnan jäsenenä muun muassa Saamelaiskulttuurin ensyklopedian laatimiseen.

Lähteet

Vuonna 1975 syntyneet
Elävät henkilöt
Suomalaiset antropologit
Suomalaiset kansatieteilijät
Suomalaiset uskontotieteilijät
Saamelaiskulttuurin tutkijat
Helsingin yliopiston professorit