joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Rádio Nacional de Angola

Rádio Nacional de Angola eli RNA on Angolan kansallinen yleisradioyhtiö.

Radiotoiminta sai alkunsa Portugalille kuuluneessa Angolassa 1930-luvun lopulta lähtien perustetuista radiokerhoista. Niillä oli asemia Luandassa, Benguelassa, Cabindassa, Carmonassa, Lobitossa, Lusossa, Malanjessa, Moçâmedesissa, Nova Lisboassa, Novo Redondossa, Sá da Bandeirassa ja Silva Portossa. Angolan timanttiyhtiöllä oli oma asemansa Rádio Diamang ja katolisella kirkolla Rádio Ecclésia. Kaupallisia radioasemia olivat Luandan A Voz de Angola ja A Voz de Luanda sekä Rádio Comercial de Angola Sá da Bandeirassa. Valtiollinen Emissora Oficial de Angola aloitti koelähetykset vuonna 1951 ja säännöllisen toiminnan vuonna 1953. Lähetykset tapahtuivat etupäässä pienillä keski- (MW) ja lyhytaaltolähettimillä (SW). Ne oli suunnattu lähinnä Angolan portugalilaisille siirtolaisille, joita oli 1970-luvun alussa lähes puoli miljoonaa. Vapautusliikkeiden vastaista propagandaa tehneellä Emissora Oficialilla oli vuonna 1964 rakennettu ja vuonna 1969 uudistettu lähetyskeskus Luandan Mulenvosissa. Se lähetti ohjelmaa myös englanniksi ja ranskaksi.

Angolan vapautusliike MPLA aloitti radiolähetykset Brazzavillestä 1960-luvun puolivälissä. Kansallisella vapautusrintamalla FNLA:lla oli oma asemansa Kinshasassa. Angolan itsenäistyttyä vuonna 1975 Emissora Oficialin pohjalta perustettiin Radiodifusão Nacional de Angola, jonka toiminimenä on Rádio Nacional de Angola. Lähetystoiminta käynnistettiin uudelleen Kuuban tuella. Vuonna 1979 perustettiin koulutuskeskus, jossa opiskeli toimittajia myös Kap Verdeltä, Guinea-Bissausta sekä São Tomélta ja Príncipeltä. Valtion radiomonopolin lähetystoiminta laajeni varsinkin 1980-luvulla.

Angolan mediakenttä alkoi vapautua 1990-luvun alussa, ja vuonna 1992 Luandaan perustettiin ensimmäinen kaupallinen radioasema. Yksityiset asemat toimivat kaikki ULA-alueella. Rádio Nacional de Angola muutettiin vuonna 2010 julkisen palvelun yleisradioyhtiöksi.

Rádio Nacional de Angolalla on viisi radiokanavaa. Portugalinkielinen Canal A lähettää ohjelmaa ympäri vuorokauden koko maahan. Toinen yleiskanava on 14 kansallisellä kielellä toimiva Rádio Ngola Yetu. Luandassa toimivat urheilukanava Rádio Cinco ja musikkiradio Rádio FM Estéreo. Ulkomaanpalvelu Canal Internacional välittää ohjelmia portugaliksi, englanniksi, ranskaksi ja lingalaksi. RNA:lla on alueradiot Luandassa ja maan kaikissa provinsseissa. Ne välittävät aluelähetysten lisäksi Canal A:n, Rádio Cincon ja Rádio Ngola Yetun ohjelmia. Yhtiöllä on paikallisradiot myös Soyossa ja Lobitossa sekä kolmessa Luandan kunnassa. 

Lähetykset tapahtuvat etupäässä ULA-alueella. Mulenvosissa on yhä keski- (MW) ja lyhytaaltoasema (SW), jonka kaikki lähettimet eivät ole käytössä. Ohjelmia lähetetään myös satelliitin välityksellä ja niitä voi kuunnella Internetissä.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Rádio Nacional de Angola  
 RNA:n Internet-lähetykset

Angolalainen kulttuuri‎
Julkisen palvelun mediayhtiöt
Radioasemat
Nummela (kappale)

”Nummela” on suomalaisen laulaja-lauluntekijän Anssi Kelan kappale, joka julkaistiin promosinglenä maaliskuussa 2001. Kappale on kolmas singlejulkaisu Kelan ensimmäiseltä sooloalbumilta Nummela.

Kela kirjoitti kappaleen 14. tammikuuta 2001 Bruce Springsteenin ”My Hometown” -kappaleen innoittamana. Ensin hän kirjoitti kappaleen omaelämänkerralliset sanoitukset ja sitten sävelsi musiikin. Kela soitti tuoreen kappaleen vaimolleen, ja totesi, että ”tämä taitaa mennä suoraan pöytälaatikkoon”. Kelan mielestä kappale ei ollut samaistuttava, kun ”kolmekymppinen tyyppi tilittää elämänsä vaiheita hyvin yksityiskohtaisesti.” Hänen vaimonsa rohkaisi miestään, ja seuraavana päivänä Kela esitti kappaleen BMG-levy-yhtiön Asko Kalloselle, joka totesi: ”Ihan järjettömän hyvä biisi! Tuon nimi on muuten Nummela!”

Kela aloitti kappaleen äänitykset SDC Finland -studiolla Jukka Immosen kanssa 24. tammikuuta 2001. Normaalista poiketen Kelalla ei ollut mielessään minkäänlaista sovitusta, vaan kappale äänitettiin täysin spontaanisti. Esimerkiksi huuliharpulla soitettu intro syntyi, kun pohjaraidat olivat jo valmiit. Kelan ja Immosen mielestä kappaleen intro kaipasi vielä jotain, joten Kela nappasi huuliharppunsa ja pyysi Immosta painamaan äänitysnappia. Kallonen saapui studiolle kuuntelemaan valmista kappaletta kaksi päivää myöhemmin ja totesi: ”Tämä on täydellinen.”

”Nummela” nousi parhaimillaan Suomen radiosoittolistan toiseksi, ja Rumban 50 hittiä -listan sijalle kahdeksan.

Kappaleet

Listasijoitukset

Lähteet

Vuoden 2001 kappaleet
Anssi Kelan kappaleet
Sanna Risteli

Sanna Risteli (s. 14. syyskuuta 1993) on suomalainen salibandyn pelaaja. Risteli laukoo oikealta ja on pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Salibandyliigassa pelaavaa SSRA:ta.

Seurajoukkueessa 
Ristelin liigaura alkoi OLS:issa, jossa hän saavutti SM-pronssia. OLS:ista Risteli siirtyi kajaanilaiseen Papakseen. Papaksesta hän siirtyi takaisin Ouluun, SSRA:n vahvuuteen. Kaudella 2018-2019 Risteli saavutti 100. tehopisteen rajan. 100. liigapelin hän pelasi 18.11.2017.

Maajoukkueessa 
Risteli valittiin maajoukkueen leiritykseen ensimmäisen kesällä 2018 yhdessä joukkuekaverinsa Hanna Niemelän kanssa. Hän teki maajoukkuedebyyttinsä Ruotsia vastaan.

Muuta 
Salibandyn erikoislehti Pääkallo.fi arvosti Ristelin Naisten Salibandyliigakauden 2016-2017 toiseksi parhaaksi puolustajaksi.

Lähteet 
 
 
 
 
 
 
 
 

Vuonna 1993 syntyneet
Elävät henkilöt
Suomalaiset salibandyn pelaajat
O Kerstnacht, schoner dan de dagen

O Kerstnacht, schoner dan de dagen (Oi jouluyö, kauniimpi kuin mikään päivä!) on hollantilainen joululaulu, joskaan siinä ei ole kyse joulusta vaan väitetystä Betlehemissä tapahtuneesta lastenmurhasta. Runoilija ja näytelmäkirjailija Joost van den Vondel laati tekstin tähän lauluun näytelmään "Gijsbrecht van Aemstel", joka oli Van Campenin Schouwburg ensimmäinen esitys. Ensi-ilta oli joulun tienoilla vuonna 1637. Tämä laulu esitettiin siinä tanssina.

Seuraten kreikkalaista traditiota kuorolualun esittämisessä, van den Vondel liitti näytöksen loppuun puhuttuna tai laulettuna esitettyjä ajatuksia, jotka olivat irrallaan näytelmän sisällöstä. Kolmas näytös päättyy siihen, että klarissalaisnunnat laulavat kappaleen nimeltä "Rey van Clarissen" (klarissalaisten reitanssi).

Tämä tanssi alkoi myöhemmin elää omaa elämäänsä ja löysi tiensä joulunviettoon. Vuonna 1644 se otettiin mukaan hollantilaiseen Livre Septième –nimiseen laulukirjaan (Livre Septième, dat is het boeck vande zangh-kunst, ‘Seitsemäs kirja eli laulutaidon kirja’.

Ei ole varmaa, kuka oli melodian ja polyfoniset fraasit säveltänyt, mutta usein ne pannaan joko Cornelis Padbruén tai Dirk Janszoon Sweelinckin nimiin.

Vielä 1900-luvulla tästä sävelmästä tehtiin uusia sovituksia, esim. Gaston Feremansin sovitus neliääniselle kuorolle. samoin ilmestyi hollantilaisen kirkkomuusikon Jan van Biezenin adaptaatio. Viimemainittu ei pitänyt tavanomaisesta versiosta — hänen mielestään oktaavin nousu "Kerstnachtissa" ei ollut hyvä — ja niinpä hän sävelsi vuonna 1973 uuden version, joka on mukana virsikirjassa "Liedboek voor de Kerken" (‘kirkon virsikirja’).

Tämä laulu sai jonkin verran kuuluisuutta, kun hollantilainen progressiivisen rockin yhtye Focus sisällytti kaksi säkeistöä tätä laulua teokseensa Hamburger Concerto, missä se voidaan kuulla noin 15 minuutin kohdalla.

Laulun kolme ensimmäistä säkeistöä, Joost van den Vondelsin käyttämällä ortografialla, ovat seuraavat:

Virsikirjassa "Liedboek voor de Kerken" on viisi tämän laulun kahdeksasta säkeistöstä. Lause Wat kan de blind staatzucht brouwen wanneer ze raast uit misvertrouwen (‘mitä sokea pyrkimys valtaan saa aikaan, jos se raivoaa epäilyksen voimalla’) mainitaan usein Alankomaissa, kun on puhe brutaalista politiikasta ja tyranniasta.

Aiheesta muualla 
O Kerstnacht hollantilaisen yhtyeen Focuksen esittämänä (1974)

Viitteet

Joululaulut
Virret
Leena Huima

Leena Marjaana Huima (o.s. Saarinen, 31. elokuuta 1946 Helsinki – 18. joulukuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija, joka tunnettiin kirkollisena keskustelijana ja vaikuttajana.

Hän oli liittynyt Töölön seurakuntanuoriin ja vietti kesiään Helsingin seurakuntien kesäkodissa Mustasaaressa.  Siellä hän osallistui vuonna 1960 rippikouluun kuunteluoppilaana, koska hän ei 13-vuotiaana voinut vielä käydä varsinaista rippikoulua ja saada konfirmaatiota.

Hän tuli ylioppilaaksi Töölön yhteislyseosta vuonna 1964 ja aloitti samana vuonna Helsingin yliopistossa suomen kielen ja kirjallisuuden opinnot. Niiden ohella hän valmistui toimittajaksi Helsingin Sanomien toimittajakoulun ensimmäiseltä vuonna 1967 alkaneelta kurssilta ja työskenteli useita vuosia toimittajana. Hänen julkaisunsa käsittelevät pääasiassa kristinuskoa ja sen eri ilmenemismuotoja.
                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                            
Vuonna 1974 hän avioitui pastori Aarne Huiman (1935–2001) kanssa. Perheeseen syntyi kolme lasta. Perheen perustaminen ja kotiäidiksi ryhtyminen viivästyttivät yliopisto-opintoja, joita hän jatkoi 1990-luvulla. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1999 pääaineena viron kieli. Hänen pro gradu-tutkielmansa Piibli ajalooraamatutest lähtuv fraseoloogia eesti ja soome kieles käsittelee Vanhan testamentin historiakirjoista viron ja suomen kieliin lainautunutta fraseologiaa. Gradu sai korkeimman mahdollisen arvosanan, ja sitä pidettiin jopa väitöskirjan tasoisena. Väitöskirja jäi kuitenkin kesken sairauden vuoksi.

Leena Huima toimi kirkolliskokouksen jäsenenä toistakymmentä vuotta vuodesta 1999 alkaen, minkä lisäksi hän oli kahdeksan vuotta Helsingin hiippakunnan maallikkoedustajana Kirkkohallituksen täysistunnoissa. Hän oli myös Helsingin seurakuntien yhteisen kirkkovaltuuston puheenjohtajana. Hän oli 1990-luvulla maallikkojäsenenä piispa Eero Huovisen ja tuomiorovasti Matti Poutiaisen työryhmässä, joka teki ehdotuksen uudeksi katekismukseksi. Kirkolliskokous hyväksyi katekismuksen vuonna 1999. 

Hän oli sanavalmis paitsi kirjoittajana, myös puhujana. Hänen puhuessaan kirkolliskokouksen istunnossa talon kahvila tyhjeni, ja väki riensi kuuntelemaan. Hänet tunnettiin myös monista kirjoittamistaan kirjoista ja luennoista, joita hän 1980- ja 1990-luvuilla piti Suomeen rantautuneesta New Age-liikkeestä. Hän oli kiinnostunut erilaisista aatevirtauksista ja niiden suhteesta kristilliseen uskoon. Hänelle elämän tärkein asia oli totuuden etsiminen.

Teoksia 
Antti ja Liisa, (1979)
Jumala peilissä : Uuden ajan ihminen etsii jumaluutta (1990)
Vapauden kuvat, (1993)
Vihreille niityille. (Aarne Huiman kanssa), (1999)

Lähteet

Aiheesta muualla 
Muistokirjoitus Helsingin Sanomissa 8.1.2019.

Suomalaiset toimittajat
Suomalaiset kristilliset kirjailijat
Vuonna 1946 syntyneet
Vuonna 2018 kuolleet
Radio Kénédougou

Radio Kénédougou on paikallisradioasema Sikasson kaupungissa Malissa.

Historiallisen Kénédougoun alueen mukaan nimetty asema on perustettu lokakuussa 1992. Se oli Sikasson alueen ensimmäinen yksityinen radioasema. Radio Kénédougoun tavoitteena on maaseudun kehittäminen tiedonvälityksen ja valistuksen keinoin. Se pyrkii tarjoamaan kuuntelijoilleen puolueetonta ja luotettavaa tietoa, edistämään talouden, yhteiskunnan ja kulttuurin kehitystä, tukemaan paikallisia pyrkimyksiä sekä lujittamaan rauhaa, kansallista yhtenäisyyttä ja demokratiaa. Lähetysten kielet ovat bambara, senufo, fulani, samogo ja ranska.

Aseman toimitilat sijaitsevat Sikasson Bougoula-Villen kaupunginosassa toriaukiolla vastapäätä Odéhoudin bulevardia. Sillä on kaksi 500 watin ULA-lähetintä. Kuuluvuusalue ulottuu yli 90 kilometrin päähän Sikassosta ja kattaa lähes koko Sikasson piirin, osia Kadiolon, Koutialan ja Yorosson piireistä sekä Burkina Fason länsiosasta. Alueella on 400 000 asukasta.

Radio Kénédougou on Malin vapaiden radio- ja televisioasemien liiton URTEL:in, maailman yhteisöradioiden yhdistyksen AMARC:in sekä Malin, Burkina Fason ja Norsunluurannikon rajat ylittävän Kurumba-SKBO -verkoston jäsen. Aseman toimintaa tukee vuonna 1999 perustettu kuuntelijakerho, johon kuuluu 600 jäsentä yli 200 kylästä.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Radio Kénédougou 

Malilaiset radioasemat
Norjanluikka

Norjanluikka (Eleocharis austriaca) on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon, luikkien (Eleocharis) sukuun kuuluva juurakollinen kasvilaji. Samasta juurakosta voi nousta lukuisia ilmaversoja ja norjanluikka voi muodostaa yhtenäisiä kasvustoja.

Norjanluikan ilmaversot ovat millimetrinpaksuisia ja kasvavat noin 10 cm korkeiksi. Norjanluikan kukintona on varren päässä sijaitseva yksittäinen tähkä, joka on yli 4 mm pitkä. Tähkän kaksi alinta suojuslehteä ovat pituudeltaan alle puolet koko tähkän pituudesta. Tähkä on monikukkainen ja sen kaikki kukat ovat kaksineuvoisia ja tuulipölytteisiä. Norjanluikka kukkii kesä–heinäkuussa. Norjanluikka lisääntyy sekä kasvullisesti että siementen kautta.

Norjanluikka kasvaa keväisin tulvivilla kasvupaikoilla.

Lähteet 

Luikat
Æthra

Æthra on Gorodin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 19. lokakuuta 2018. Albumin sävellystyö kesti kuusi viikkoa.

Vastaanotto 

Angry Metal Guy ylisti albumia onnistuneeksi sekä edeltäviin tuotoksiin verrattuna erinomaisesti tuotetuksi. Kehuja saivat erityisesti sävellystyön dynaamisuus sekä kitaristit Mathieu Pascal ja Nicolas Alberny, joita hän kutsui virtuooseiksi. Metal Injectionin arvioija sanoi albumin puhuttelevan erityisesti lajityypin faneja. Hän totesi, etteivät sävellykset tee oikeutta mielekkäille sanoituksille.

Kappaleet

Kokoonpano 
 Julien ”Nutz” Deyres – laulu
 Mathieu Pascal – kitara
 Nicolas Alberny – kitara
 Benoit Claus – basso
 Karol Diers – rummut

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Vuoden 2018 albumit
Gorodin albumit
Satu Lipiäinen

Satu Iines Maria Lipiäinen (o.s. Kähkönen, s. 14. helmikuuta 1996 Siilinjärvi) on suomalainen ultrajuoksija. Hän juoksi 12 tunnin juoksun Suomen ja pohjoismaiden ennätyksen 136,203 km marraskuussa 2020. Noora Honkala rikkoi tuloksen maaliskuussa 2021, mutta Lipiäinen otti ennätykset takaisin nimiinsä marraskuussa 2021 juostuaan Joensuussa 140,920 kilometriä. Noora Honkala rikkoi ennätyksen helmikuussa 2022. Heinäkuussa 2022 Lipiäinen teki Suomi-juoksussa 100 kilometrin Suomen-ennätyksen 7.40.20. 100 kilometrin juoksun MM-kilpailuissa elokuussa 2022 Lipiäinen sijoittui viidenneksi SE-ajalla 7.15.35.

Lisäksi Lipiäisellä on Suomen-ennätykset alle 23-vuotiaiden sarjassa 6 tunnin, 12 tunnin ja 100 kilometrin juoksuissa.

Lipiäinen on koulutukseltaan tekniikan maisteri.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Satu Lipiäisen blogi

Suomalaiset kestävyysjuoksijat
Vuonna 1996 syntyneet
Elävät henkilöt
Helena Leveelahti

Helena Katriina Leveelahti (s. 30. syyskuuta 1999 Virrat) on suomalainen yleisurheilija, jonka päälaji on kiekonheitto. Hän kilpailee myös kuulantyönnössä. Hän edustaa Virtain Urheilijoita ja häntä valmentaa Anssi Mäkinen. Aikaisemmin häntä on valmentanut myös Tiina Leveelahti.

Saavutukset
Helena Leveelahti saavutti kiekonheitossa pronssia Tbilisin alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2016 tuloksella 49,34. Grosseton alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui viidenneksi. Hän voitti hopeaa Tampereella vuonna 2018 järjestetyissä Yleisurheilun alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa. Mitali tuli tuloksella 56,80, joka on 19-vuotiaiden Suomen ennätys. Samojen kisojen kuulantyönnössä hän karsiutui loppukilpailusta. Hän karsiutui kiekonheiton loppukilpailusta Berliinin EM-kilpailuissa 2018. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän sijoittui vuonna 2019 kahdeksanneksi tuloksella 51,03 ja vuonna 2021 hopealle ennätyksellään 57,09.

Leveelahti sai SM-hopeaa kiekonheitossa vuoden 2018 Kalevan kisoissa ja vuoden 2020 Kalevan kisoissa SM-pronssia kiekonheitossa ja kuulantyönnössä. Hän saavutti kiekossa SM-hopeaa 2022.

Lähteet 

Suomalaiset kiekonheittäjät
Suomalaiset kuulantyöntäjät
Vuonna 1999 syntyneet
Elävät henkilöt
Modernit miehet

Modernit miehet on suomalainen draamakomediasarja, jonka pääosissa näyttelevät Eero Milonoff, Iikka Forss, Jarkko Niemi ja Tommi Rantamäki. Sarja kertoo neljästä ”ironisesti moderneista” miehestä, jotka kohtaavat ongelmia, ennakkoluuloja ja epävarmuuksia modernissa maailmassa. Sarjan ensimmäinen kausi julkaistiin Yle Areenassa 6. tammikuuta 2019. Televisiossa se esitettiin tammi-maaliskuussa 2019. Toinen kausi julkaistiin Yle Areenassa 25. maaliskuuta 2020, jolloin alkoivat myös sen televisioesitykset. Sarjan kolmas tuotantokausi julkaistiin Yle Areenassa 8. joulukuuta 2021.

Sarjan ensimmäinen tuotantokausi kuvattiin touko–kesäkuussa 2018 Kirkkonummen Sundsbergissä.

Rooleissa

Pääosissa

Sivuosissa

Ensimmäinen tuotantokausi

Toinen tuotantokausi

Kolmas tuotantokausi

Jaksot

Ensimmäinen tuotantokausi

Toinen tuotantokausi

Kolmas tuotantokausi

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Modernit miehet Yle Areenassa
 Eero Milonoff ja Jäppi Savolainen kertomassa sarjasta Ylen Aamu-tv:ssä 7.1.2019

2010-luvun televisiosarjat
2020-luvun televisiosarjat
Suomalaiset draamasarjat
Suomalaiset komediasarjat
Yle TV2:n televisio-ohjelmat
Josephine (Tanskan prinsessa)

Tanskan prinsessa Josephine, Monpezatin kreivitär (Josephine Sophia Ivalo Mathilda; s. 8. tammikuuta 2011), on kruununprinssi Frederikin ja kruununprinsessa Maryn neljäs ja nuorin lapsi ja kuningatar Margareeta II:n ja edesmenneen prinssi Henrikin seitsemäs lapsenlapsi. Hän on prinssi Vincentin kaksoissisar. Hän on kruununperimysjärjestyksessä viides isänsä ja vanhempien sisarustensa, prinssi Christianin, prinsessa Isabellan ja vanhemman kaksoisveljensä jälkeen.

Lähteet 

Tanskan kuninkaalliset
Prinsessat
Vuonna 2011 syntyneet
Elävät henkilöt
Vincent (Tanskan prinssi)

Tanskan prinssi Vincent, Monpezatin kreivi (Vincent Frederik Minik Alexander; s. 8. tammikuuta 2011), on kruununprinssi Frederikin ja kruununprinsessa Maryn kolmas lapsi ja nuorempi poika ja kuningatar Margareeta II:n ja edesmenneen prinssi Henrikin kuudes lapsenlapsi ja nuorin miespuolinen lapsenlapsi ja prinsessa Josephinen kaksoisveli. Hän on kruununperimysjärjestyksessä neljäs isänsä ja vanhempien sisarustensa prinssi Christianin ja prinsessa Isabellan jälkeen.

Lähteet 

Tanskan kuninkaalliset
Prinssit
Vuonna 2011 syntyneet
Elävät henkilöt
Henrik (Tanskan prinssi, s. 2009)

Tanskan prinssi Henrik, Monpezatin kreivi (Henrik Carl Joachim Alain; s. 4. toukokuuta 2009), on prinssi Joachimin kolmas ja nuorin poika ja hänen toisen vaimonsa prinsessa Marien ainoa poika. Henrik on kruununperimysjärjestyksessä yhdeksäntenä.

Tanskan kuninkaalliset
Prinssit
Vuonna 2009 syntyneet
Elävät henkilöt
Leanne Bautista

Leanne Amber Bautista (s. 14. lokakuuta 2010) on filippiiniläinen lapsinäyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten Kat Katin roolista filippiiniläisestä televisiosarjasta Juan Happy Love Story vuodelta 2016.

Lähteet 

Filippiiniläiset näyttelijät
Vuonna 2010 syntyneet
Elävät henkilöt
Mari Vuorijärvi

Mari Kaarina Vuorijärvi (s. 8. huhtikuuta 1971 Tampere) on suomalainen sopraano.

Mari Vuorijärvi opiskeli laulupedagogiikan koulutusohjelmassa Tampereen konservatoriossa vuosina 1994–1999 Raija Roivaisen johdolla. Vuorijärvi täydensi opintojaan Tampereen ammattikorkeakoulussa vuosina 2004–2007 Jaakko Ryhäsen johdolla. Mari Vuorijärvi on osallistunut mm. Ritva Auvisen, Seppo Ruohosen ja Marjut Hannulan mestarikursseille sekä toimi Anette Thompsonin (Guildhall Scholl) demonstraatio-oppilaana.

Mari Vuorijärvi on osallistunut vuonna 1999 Lappeenrannan valtakunnalliseen laulukilpailuun saaden erikoispalkinnon. Lied-Koskimies kilpailuissa ja Merikanto-laulukilpailussa hän oli semifinalisti.

Vuorijärven oopperarooleja ovat mm. Elli (Miehen kylkiluu), Miss Jessel (Ruuvikierre), Liz Taylor (Jackie O.), 1. Nainen (Viimeiset kiusaukset), Ylipapitar (Aida) ja Prinsessa (Rusalka).

Vuorijärvi on esiintynyt myös monin lied- ja kirkkokonsertein vakisäestäjänsä Antti Terävän kanssa yli 20 vuoden ajan.

Solistitehtävien lisäksi Vuorijärvi on laulanut Tampereen Oopperan kuorossa vuodesta 1994 alkaen. Operetit ja musikaalit ovat tulleet hänelle tutuiksi laulaessaan Tampereen Työväen Teatterissa ja Tampereen Musiikkiteatterissa vuosina 1995–1999.

Mari Vuorijärvi on toiminut laulunopettajana Valkeakoski-Opistossa vuodesta 1999 lähtien. Hän on opettanut laulajia myös Tampereen konservatoriossa Jaakko Ryhäsen assistenttina, Pirkanmaan Musiikkiopistossa sekä Oriveden Opistossa.

Mari Vuorijärvi on huomioitu Pro Musica -apurahalla sekä Tampereen kaupungin, Suomen Kulttuurirahaston, Okka-säätiön ja Tauno Sairiala stipendeillä. Säveltäjä Oliver Kohlenberg on omistanut teoksensa "Jadekampalauluja" sopraanolle ja jousiorkesterille opus 104 Mari Vuorijärvelle.

Elävät henkilöt
Vuonna 1971 syntyneet
Suomalaiset sopraanot
Hugo Winter

Hugo Teodor Winter (6. marraskuuta 1872 Helsinki – 25. joulukuuta 1951 Helsinki) oli kirjapaino- ja kustannusalalla yritysjohtaja ja vaikuttaja.

Hugo Winterin vanhemmat olivat eversti Alexander Emil Winter ja Matilda Plathán ja puoliso vuodesta 1916 Elvi Anna Ekholm. Winter tuli ylioppilaaksi Borgå gymnasiumista 1893 ja harjoitti kaupallisia opintoja sekä perehtyi kirjapainoalaan Tukholmassa ja Leipzigissä. Hän oli WSOY:n palveluksessa vuodesta 1893, toimien kirjatehtaan teknillisenä johtajana Porvoossa 1897–1910. Kirjateollisuusasioimisto-yhtiön, nykyisin KTA-Yhtiöt Oy, toimitusjohtaja Winter oli vuodesta 1910. Hän oli lisäksi paitsi WSOY:n johtokunnan jäsen, myös useiden kirjapaino- ja graafisen alan yhdistysten ja niiden johtoelinten jäsen.

Lähteet

 Suomalaiset yritysjohtajat
Vuonna 1872 syntyneet
Vuonna 1951 kuolleet
Kiuas (kiihdyttämöohjelma)

Kiuas on Suomessa toimiva yrityskiihdyttämö. Sen tarkoituksena on tuoda yhteen yrittäjiä ja tarjota heille apua uuden liiketoiminnan rakentamisessa. Vuonna 2010 ensimmäistä kertaa järjestetyn Summer of Startups -ohjelman jälkeen Kiuas on järjestänyt yli 25 erilaista ohjelmaa ja tukenut yli 200 startup-tiimiä.

Kiuas on voittoa tavoittelematon organisaatio.

Historia 
Itse Kiuas-brändi syntyi vuonna 2017, kun Aaltoes (Aalto Entrepreneurship Society) yhdisti kaksi ohjelmaa, Summer of Startupsin ja Team Upin, uuden nimen alle.

Vuodesta 2019 eteenpäin Kiuas järjestää kahta eri vaiheen yrityksille suunnattua ohjelmaa, Kiuas Acceleratoria sekä Kiuas Starttia.

Ohjelmat

Kiuas Accelerator 
Kiuas Accelerator (entinen Summer of Startups) on kiihdyttämön pääohjelma, joka järjestetään joka kesä. Se on kiihdyttänyt vuosien aikana yli sataa startup -yritystä.

Yhdeksänviikkoinen ohjelma on tarkoitettu yrityksille, jotka haluavat kehittää liiketoimintaansa eteenpäin. Ohjelman aikana yritykset osallistuvat workshoppeihin, saavat 1-on-1 mentorointia sekä esittävät yrityksenä Suomen suurimassa Demo Day -tapahtumassa elokuussa.

Kiuas Start 
Kiuas Start on kaksi kertaa vuodessa järjestettävä neljäviikkoinen ohjelma. Se on tarkoitettu tiimeille, jotka haluavat muuttaa projektinsa yritykseksi.

Kiuas Start keskittyy idean validointiin, tuotekehitykseen sekä muihin tärkeisiin yrityksen perustamiseen liittyviin aiheisiin.

Lähteet 

Yrittäjyys
Green Book

Green Book on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamakomediaelokuva, jonka on ohjannut Peter Farrelly. Löyhästi tositapahtumiin perustuva elokuva kertoo  Frank "Tony Lip" Vallelongasta (Viggo Mortensen), joka toimi kahden kuukauden ajan pianisti Don Shirleyn (Mahershala Ali) autonkuljettajana Yhdysvaltojen Etelävaltioissa 1960-luvun alkupuolella. Elokuva kertoo miesten välille syntyvästä ystävyydestä, joka ylittää rotueron ja yhteiskuntaluokan asettamat rajat.

Tony Vallelongan poika Nick Vallelonga on osallistunut elokuvan käsikirjoittamiseen.

Elokuva palkittiin kolmella Oscarilla vuoden 2019 gaalassa. Se voitti parhaan elokuvan, parhaan alkuperäiskäsikirjoituksen ja parhaan miessivuosan (Ali) palkinnot.

Elokuva palkittiin myös Golden Globe 2019 -gaalassa parhaan musikaali- tai komediaelokuvan, parhaan miessivuosan (Ali) ja parhaan käsikirjoituksen Golden Globella. Ali palkittiin myös parhaan miessivuosan SAG-palkinnolla.

Lähteet 

Vuoden 2018 yhdysvaltalaiset elokuvat
Peter Farrellyn ohjaamat elokuvat
Parhaan elokuvan Oscar-palkinnon saaneet elokuvat
Golden Globe -palkitut elokuvat
SAG-palkitut elokuvat
Elokuvat rasismista
Tositapahtumiin perustuvat elokuvat
Yhdysvaltalaiset road moviet
Universal Picturesin elokuvat
Connected Finland

Connected Finland on vuonna 2015 perustettu suomalainen yritys, joka tarjoaa valikoiman erilaisia esineiden internet -laitteita ja palveluita sekä ylläpitää koko Suomen kattavaa Sigfox-verkkoa. Connected Finlandilla on myös Virossa toimiva tytäryhtiö Connected Baltics OÜ.

Toimiala ja historia 

Connected Finland Oy on suomalainen vuonna 2015 perustettu esineiden internet -yhtiö, joka on erikoistunut LPWA (Low Power Wide Area) Internet of Things -ratkaisuihin. Connected Finland ylläpitää Sigfox-verkkoa Suomessa sekä valmistaa IoT-laitteita ja -palveluita. Yhtiön täysin itse omistama tytäryhtiö, Connected Baltics OÜ, toimii vastaavasti Virossa. Connected Finland Oy:n Sigfox pohjainen IoT-verkko avattiin Suomessa kaupalliseen käyttöön syyskuussa 2016 ja Connected Baltcs OÜ:n verkko toukokuussa 2017. 

Joulukuussa 2018 yhtiön Sigfox-tietoliikenneverkko kattoi yli 85% Suomen ja yli 70% Viron väestöstä. 

Connected Finland Oy perustajajäsenillä Marko Vannisella, Markku Patrosella ja Tom Lindbladilla on laaja kokemus IT- ja ITC -alan yhtiöistä niin kotimaassaan Suomessa kuin kansainvälisestikin. Tämän lisäksi Connected Baltics OÜ:n perustajajäseneksi kutsuttiin Kushtrim Xhakli. Yritys on saanut toimintaansa rahoitusta mm. Avanto Venturesilta, Tekesiltä ja LähiTapiolalta.

Palvelut ja tuotteet 

Sigfox-verkon ylläpitämisen sekä kehittämisen lisäksi Connected Finland ja Connected Baltics OÜ kehittävät tuotteitaan ja palveluitaan Sigfox-järjestelmän kansainvälisille markkinoille. Tällä hetkellä Sigfox-verkko kattaa jo miljardi ihmistä ja toimii 60:ssä eri maassa.  

Connected Finland Oy:n täysin omistama Connected Inventions Oy on kehittänyt sensoreita mm. lämpötilojen, kosteuden ja hiilidioksidipitoisuuden mittaamiseen. Yhtiön SaaS-pohjainen (Software as a Service) FoxerIoT-palvelualusta Sigfox -sensoreille valmistui helmikuussa 2018, ja se on maailman ensimmäisen ainoastaan Sigfox-laitteille soveltuva analytiikkapohjaisen palvelualusta. Yritys on toimittanut tuotteita ja palveluitaan maailmanlaajuisesti.

Sigfox-teknologialla voi välittää vain yksinkertaista ja pientä dataa, kuten esimerkiksi vesimittarin lukeman tai gps-koordinaatit. Esimerkiksi rahtikonttiin liitetty lähetinyksikkö voi välittää sijaintitietoa matkalla Suomesta Portugaliin. Sigfox liikennöi ISM-nimisellä taajuusalueella, joka on maailmanlaajuinen radiokaista teolliseen, tieteelliseen ja lääketieteelliseen käyttöön. Se ei vaadi lisenssejä, mutta laitekohtainen liikennemäärä on pidettävä vähissä. Euroopassa taajuusalue on 868 megahertsiä. 

Connected Finlandin teknologiaa on esimerkiksi Espoon kaupungin uimarantojen käytössä.

Lähteet

Suomalaiset yritykset
Tietotekniikkayhtiöt
Ilmailu-VHF

Ilmailu-VHF on ilma-alusten ja lennonjohdon väliseen viestintään käytettävä kansainvälinen radiopuhelinjärjestelmä, joka toimii VHF-taajuusalueella 108,000–136,975 MHz. Pääsääntöinen käyttötapa on puheviestintä AM-moduloidulla lähetteellä.

Puheviestinnän ohella ilmailu-VHF-taajuusaluetta käytetään muun muassa radionavigointiin sekä datalähetteiden välittämiseen.

Ilmailuradion käyttämiseen vaaditaan radiolupa ja pätevyystodistus.

Katso myös
ACARS
Ilmailun radiopuhelinkieli

Aiheesta muualla
Liikenne- ja viestintävirasto: Ilmailun radioasiat

Radiotekniikka
Ilmailu
Kapina tehtailla

Kapina tehtailla: Kuusankoski 1918 on historioitsija Seppo Aallon kirjoittama tietokirja. Se kertoo tapahtumista Kuusankoskella ennen Suomen sisällissotaa, sen aikana ja sen jälkeen. Aalto sai teoksesta vuoden 2018 Tieto-Finlandia-palkinnon ja se palkittin myös Vuoden historiateos -palkinnolla.

Tausta ja julkaisu 
Seppo Aalto on kertonut, että ajatus kirjasta Kapina tehtailla lähti noin 2008. Hän tutustui tuolloin Mirja Turusen teokseen Veripellot, joka käsittelee Suomen sisällissodan tapahtumia Kouvolassa. Aalto on itse kotoisin Kuusankoskelta ja oli kuullut alueen hurjista tapahtumista jo aiemminkin.

Aalto alkoi kirjoittaa Kapina tehtailla -kirjaa vuonna 2016. Teoksen julkaisi vuonna 2018 kustannusyhtiö Siltala.

Sisältö 
Kapina tehtailla käsittelee Suomen sisällissotaa Kymintehtaiden työntekijöiden näkökulmasta. Siinä kerrotaan työläisten kapinasta, punaisten vallasta, punakaartista ja terrorista sekä sodanjälkeisestä valkoisesta terrorista.

Vastaanotto 
Kapina tehtailla valittiin vuoden 2018 Tieto-Finlandia-palkinnon saajaksi. Valinnan tehneen Virpi Suutarin mukaan teoksen paikallistarkkuus ja tapahtumien sijoittaminen laajoihin yhteyksiin osoittaa vaikuttavasta yhteiskunnallisesta tutkimuksesta ja ymmärryksestä.

Myös Helsingin Sanomien Veli-Pekka Leppänen kehuu Aallon paikallistuntemusta. Hän kirjoittaa myös, että Aalto on kirjoittanut teoksensa osoittaen tapahtuneen mutta osoittelematta ketään. Kirja on suora kuvaus yhteisöstä sodassa. Kymen Sanomien arvostelussakin nostetaan kirjan suorapuheisuus ja toisaalta äärimmäisen tarkka tutkimus tapahtuneesta. Arvostelun mukaan yksityiskohtia on jopa liiallisesti.

Lähteet 

Suomalaiset sotahistorian tietokirjat
Kirjat Suomen sisällissodasta
Vuoden 2018 kirjat
Eonian

Eonian on Dimmu Borgirin kymmenes studioalbumi, joka julkaistiin 4. toukokuuta 2018. Albumi on poikkeuksellisen duurivoittoinen.

Albumi debytoi Suomessa virallisen albumilistan neljännellä sijalla, ja pysyi listalla yhteensä kolme viikkoa. Fyysisten äänitteiden listalla albumi sijoittui toiseksi. Yhdysvalloissa albumi nousi Billboard 200 -listan sijalle 142.

Vastaanotto 

Albumi sai ristiriitaisen vastaanoton. Metalliluolan Markus Salmela totesi albumin olevan taattua, edellisten albumien kaltaista mahtipontista Dimmua sillä erotuksella, että pitkään kypsytetty albumi kuulostaa tasapainoisemmalta ja viimeistellymmältä kuin vuoden 2010 albumi Abrahadabra. Kaaoszinen Joakim Lindholm antoi albumille lähes täyden kympin, ja piti sitä yleisilmeeltään Enthrone Darkness Triumphant -albumin (1997) kaltaisena. Hän piti Eoniania kauniina ja maanläheisenä teoksena, jonka sävellysten rohkea duurivoittoisuus saatanallisten aiheiden käsittelyssä on onnistunutta. Soundin Henri Eerola kuvaili albumia mitäänsanomattomaksi ja sisällöttömäksi tusinariffeilyksi, jolta puuttuvat menneiden vuosien julkaisujen into ja vimma. Myös V2.fi-sivuston Jesse Kärkkäinen koki albumin olevan kokonaisuutena hallitsematon ja kömpelö, josta ei löydy suurempaa näkemystä.

Kappaleet

Kokoonpano 
 Shagrath – laulu, basso, kosketinsoitin, efektit
 Silenoz – rytmikitara, basso
 Galder – lead-kitara, basso

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Vuoden 2018 albumit
Dimmu Borgirin albumit
Big Brother 2019

Big Brother 2019 oli tositelevisiosarja Big Brotherin suomalaisen version yhdestoista tuotantokausi. Kausi alkoi 1. syyskuuta 2019 ja se kesti 10 viikkoa. Yhdennellätoista kaudella ohjelman esityskanaviksi vaihtui Nelonen Median omistamat Jim ja Nelonen.

Tälle kaudelle myös Big Brother -talon paikka vaihtui Espoon Kilosta Redi-kauppakeskuksen  yhteyteen Helsingin Kalasatamaan. Talon suunnitteli arkkitehti Marco Casagrande.

Kauden juonsivat Kimmo Vehviläinen, Alma Hätönen sekä Big Brotherin juontajaksi palannut Elina Kottonen. Vehviläinen ja Hätönen juonsivat vuoropäivin maanantaista lauantaihin klo 21.30–23.00 Jim-kanavalla lähetetyt Big Brother Suomi -koostejaksot edellisen päivän tapahtumista. Jaksoissa oli mukana myös vaihtuvia vieraita, joiden kanssa talon tapahtumista keskusteltiin. Kottonen puolestaan juonsi sunnuntaisin klo 21.00–22.30 Nelosella suorana lähetetyn Big Brother Live -lähetyksen. Maksullisessa Ruutu+-palvelussa talon tapahtumia pystyi seuraamaan vuorokauden ympäri.

Asukkaat

Viikkotehtävät

Nimeämistaulukko

Poikkeukset nimeämisissä 
 Viikko 1: Ville oli turvassa nimeämisiltä voitettuaan immuniteetin viikkotehtävässä.
 Viikko 5: Talossa ei järjestetty nimeämisiä, vaan katsojat saivat äänestää asukkaita pois häätöäänestyksestä. Maanantaina, tiistaina ja keskiviikkona kaksi eniten ääniä saanutta asukasta ja torstaina neljästä jäljelle jääneistä eniten ääniä saanut asukas pääsivät turvaan.
 Viikko 6: Viikolla järjestettiin valenimeämiset, jotka näytettiin kaikille asukkaille. Katsojat valitsivat torstaina alkaneessa äänestyksessä kaksi asukasta, joista asukkaat itse häätivät toisen sunnuntain suorassa lähetyksessä.
 Viikko 7: Asukkaat pystyivät vähentämään nimeämispisteitä talossa käytetyllä valuutalla, rahnalla. Yhden nimeämispisteen mitätöiminen maksoi kymmenen rahnaa. Helmeri osti itselleen -2 pistettä. Anu osti itselleen -1 pistettä ja Kristianille -1 pistettä.
 Viikko 8: Nimeämisiä ei järjestetty. Kristian ja Jukka joutuivat suoraan häätöäänestykseen sääntörikkomusten vuoksi.
 Viikko 9: Katsojat äänestivät Kevinille yhden ylimääräisen nimeämispisteen käytettäväksi nimeämisiin.
 Viikko 10: Katsojat äänestävät kilpailun voittajan.

Keskeiset tekijät 
 Juontajat: Kimmo Vehviläinen, Alma Hätönen ja Elina Kottonen
 Pääohjaaja: Janne Virtanen
 Käsikirjoittajat: Cristal Snow, Vappu Soppela ja Lauri Haukkamaa
 Tuottajat: Petteri Ahomaa, Jupe Tuomola ja Eveliina Pitkänen

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Virallinen Big Brother -sivusto
 Big Brother Ruutu-palvelussa

2019
2019
Tuotantokaudet
Stuck in the Middle with You

Stuck in the Middle with You (tunnetaan joskus myös nimellä Stuck in the Middle) on brittiläisten muusikoiden Joe Eganin ja Gerry Raffertyn sanoittama ja säveltämä vuoden 1973 kappale. Sen alkuperäinen esittäjä on heidän yhtyeensä Stealers Wheel. Kappale sijoittui top 10 -musiikkilistalle niin Yhdysvalloissa kuin yhtyeen kotimaassa Britanniassakin. Sitä myytiin yli miljoona kappaletta.

Kokoonpano
Gerry Rafferty – päälaulu, kitara
Joe Egan – päälaulu, koskettimet
Paul Pilnick – soolokitara
Tony Williams – bassokitara
Rod Coombes – rummut

Lähteet

Brittiläiset rockkappaleet
Gerry Raffertyn sanoittamat kappaleet
Vuoden 1973 kappaleet
American Crime Story

American Crime Story on yhdysvaltalainen rikosdraamasarja, jonka ovat kehittäneet Scott Alexander ja Larry Karaszewski. Sarja on antologia, jonka jokaisella kaudella kerrotaan tositapahtumiin perustuva tarina, joka on riippumaton muista kausista. Se on spin-off kauhusarjasta American Horror Story.

Ensimmäinen tuotantokausi, nimeltään The People v. O.J. Simpson, kertoo O. J. Simpsonin murhaoikeudenkäynnistä perustuen Jeffrey Toobinin kirjaan The Run of His Life: The People v. O. J. Simpson. Toinen tuotantokausi, nimeltään The Assassination of Gianni Versace, seuraa muotisuunnittelija Gianni Versacen murhannutta sarjamurhaajaa Andrew Cunanania perustuen Maureen Orthin kirjaan Vulgar Favors: Andrew Cunanan, Gianni Versace, and the Largest Failed Manhunt in U.S. History.

Sarjan esittäminen alkoi Yhdysvalloissa 2. helmikuuta 2016 FX-kaapelitelevisiokanavalla. Sarjasta on tehty myös kolmas tuotantokausi, joka kertoo Clinton-Lewinsky-skandaalista.

Yleiskatsaus

The People v. O. J. Simpson (2016)

Kausi kertoo O. J. Simpsonin (Cuba Gooding Jr.) murhaoikeudenkäynnistä sekä syyttäjän että puolustuksen näkökulmasta.

Gooding Jr.:n lisäksi kauden pääosia näyttelevät Sterling K. Brown, Kenneth Choi, Christian Clemenson, Bruce Greenwood, Nathan Lane, Sarah Paulson, David Schwimmer, John Travolta ja Courtney B. Vance.

The Assassination of Gianni Versace (2018)

Kausi kertoo heinäkuussa 1997 tapahtuneesta Gianni Versacen (Édgar Ramírez) murhasta, ja seuraa tarkemmin tämän murhannutta Andrew Cunanania (Darren Criss).

Muissa pääosissa esiintyvät Ricky Martin ja Penélope Cruz.

Impeachment
Kausi kertoo Clinton-Lewinsky-skandaalista perustuen Jeffrey Toobinin kirjaan A Vast Conspiracy: The Real Story of the Sex Scandal That Nearly Brought Down a President. Sarah Paulson, Beanie Feldstein, Annaleigh Ashford ja Clive Owen esittävät pääosia.

Jaksot

Yhteenveto

Ensimmäinen tuotantokausi: The People v. O. J. Simpson (2016)

|}

Toinen tuotantokausi: The Assassination of Gianni Versace (2018)

|}

Lähteet

Aiheesta muualla
 Virallinen sivusto 
 

2010-luvun televisiosarjat
2020-luvun televisiosarjat
Yhdysvaltalaiset rikossarjat
Antologiasarjat
FX:n televisio-ohjelmat
Ferenc I Rákóczi

Ferenc I Rákóczi (24. huhtikuuta 1645 – 8. heinäkuuta 1676) oli unkarilainen ylimys, kapinajohtaja ja maata hallinneiden Habsburgien vastaisen salaliiton jäsen. Rákóczin johtama kapina vuonna 1670 kukistettiin lopulta nopeasti. Monet salaliiton jäsenet teloitettiin, mutta Rákóczin henki säästyi hänen äidinsä vaikutusvallan ansiosta. Rákóczi kuoli vuonna 1676.

Ferenc I:n poika Ilona Zrínyin kanssa, Ferenc II Rákóczi, oli sittemmin myös merkittävä unkarilainen kapinajohtaja.

Elämäkerta
Ferenc Rákóczi syntyi 24. huhtikuuta 1645. Hänen isänsä oli Transsilvanian ruhtinas György II Rákóczi. Ferencin isä oli kalvinisti, mutta Ferencistä tuli katolinen äitinsä Zśofia Báthorin vaikutuksesta. Ferenc oli isänsä kruununperijä, mutta lopulta hänestä ei koskaan tullut Transsilvanian ruhtinasta. György kuoli vuonna 1660 ja samana vuonna Osmanien valtakunnan joukot etenivät ruhtinaskuntaan. Sotaan sekaantuivat myös Habsburgit, mutta heidän sotaretkensä turkkilaisia vastaan epäonnistui vuonna 1661. Ruhtinaskunnan menettäminen herätti suuttumusta Unkarista, jolle saatiin lisäsyy vuosina 1663–1664 käydyn sodan jälkeen solmitusta epäedullisesta Vasvárin rauhasta. Habsburgien vastaisen tyytymättömyyden kasvaessa Unkarissa alettiin valmistella Habsburgien vastaista kapinaa.

Ferenc Rákóczi meni vuonna 1666 naimisiin Kroatian baani Péter Zrínyin tyttären Ilona Zrínyin kanssa. Sittemmin Rákóczi ja Péter Zrínyi kuuluivat kreivi Ferenc Wesselényin johtamaan salaliittoon, jonka tavoitteena oli aseellinen kapina Ranskan tai Osmanien valtakunnan tuella. Salaliittolaisten suunnitelmista saatiin kuulla Wienissä jo ennen suunnitelmien toteuttamista, mutta vastatoimiin ei ryhdytty. Vuonna 1670 Ferenc Rákóczi sai vaivoin nostatettua kapinan Ylä-Unkarissa (nykyisessä Slovakiassa). Odotettua ulkopuolista tukea kapinalle ei kuitenkaan saapunut, ja lisäksi salaliittolaisilta puuttui yhtenäinen strategia. Keisarilliset joukot kukistivat kapinan suhteellisen nopeasti. Salaliittolaisten johtajia vangittiin ja monet saivat varoittavana esimerkkinä kuolemantuomion, heidän joukossaan esimerkiksi Péter Zrínyi. Ferenc Rákóczi sai pitää henkensä, koska  hänen äidillään oli vaikutusvaltaa jesuiittojen keskuudessa. Hänen avullaan Ferenc Rákóczin henki säästettiin suuria lunnaita vastaan.

Ferenc Rákóczi kuoli 8. heinäkuuta 1676. Ferencin ja Ilona Zrínyin pojasta Ferenc II Rákóczista tuli sittemmin myös merkittävä unkarilainen kapinajohtaja.

Lähteet

Vuonna 1645 syntyneet
Vuonna 1676 kuolleet
Unkarilaiset aateliset
Kapinajohtajat
Liperit

Liperit on papin perinteiseen virkapukuun kuuluva irtokaulus, jossa on kaksi suorakulmaista liuskaa ja niitä käytetään kaftaanin (papintakin) kanssa. Nykyään sen on korvannut arkikäytössä yksinkertainen valkoinen pantakaulus.

Historiaa 
Liperit kehittyivät 1600-luvulla protestanttisten pappien asun osana käytetystä myllynkivikauluksesta. Norjassa ja Tanskassa se jäi käyttöön ja kuuluu edelleen papin virkapukuun, mutta useimmissa maissa, kuten Ruotsissa, Isossa-Britanniassa ja Saksassa, sen korvasi yksinkertaisempi lehtikaulus. Tämä oli leveä ja ulottui yhtä kauas edessä, takana sekä sivuilla. 1700-luvulla peruukkimuodin vaikutuksesta kaulus muuttui siten, että sen muodostivat kaksi alaspäin laskeutuvaa kangassuikaletta. Liperien koko on vaihdellut eri aikoina. Aluksi ne tehtiin läpikuultavasta kankaasta, jonka väri oli kauluksen tapaan valkoinen. Joissakin maissa liperit kuuluvat oikeusistuimissa toimivien juristien virkapukuun. Myöhemmin lipereille keksittiin myös hengellinen tulkinta: ne symbolisoivat kymmenen käskyn lain tauluja tai toisaalta lakia ja evankeliumia. Ruotsissa on 1800-luvulta alkaen joillakin papeilla ollut käytössä myös hopeasta valmistetut liperit. Niitä on ollut käytetty vielä ainakin 1960-luvun alussa.

Liperit, papinkaulus yhdessä papintakin yllä kannetun kapan kanssa muodostivat papin virkapuvun, jota käytettiin 1800-luvun alkupuolelle saakka myös arkipukuna. Kun pappi tuomittiin menettämään virkansa, hänet tuomittiin "menettämään kappa ja kaulus" (mista kappa och krage). Ruotsissa on yhä edlleen käytössä termi "avkragning" tarkoittamassa papin virkansa menetystä Vielä 1700-luvulla, kun papille julitettiin tuomiokapitulissa päätös siitä, että hän menettää pappisvirkansa, häneltä riisuttiin pois kappa ja kaulus, liperit.

Käyttö nykyään 
 Liperit kuuluvat Suomessa piispainkokouksen suosittelemaan papin juhlapukuun. Ne ovat edelleen jumalanpalveluskäytössä useissa maissa ja eri kirkkokuntien parissa. 
 Useissa Kansainyhteisön maissa, samoin kuin Alankomaissa ja Belgiassa liperit kuuluvat tuomareiden ja lakimiesten viralliseen asuun. 
 Liperit ovat käytössä Oxfordin yliopiston ja Cambridgen yliopiston akateemisessa pukeutumisessa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Liturginen vaatetus
Kangasalan Kisa-Eagles

Kangasalan Kisa-Eagles on suomalainen jääkiekkojoukkue, joka syntyi kun Kangasalan Kisan ja Kangasalan Voiton jääkiekko yhdistyivät yhdeksi joukkueeksi Kisan alaisuuteen.

Joukkueen perustamisajankohtana pidetään vuotta 1930 ja kotipaikka on Kangasala. Joukkueen kotiareena  on Kangasalan jäähalli ja se pelaa II-divisioonassa.

Aiheesta muualla  
 Juniorit
 Edustus 

Kangasalan urheilu
Suomalaiset jääkiekkoseurat
Hinnerjoen kirkonkylä

Hinnerjoen kirkonkylä on kirkonkylä ja taajama entisen Hinnerjoen kunnan alueella Eurassa. Se oli Hinnerjoen kunnan hallinnollinen keskus. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli 457 asukasta.

Kirkonkylä sijaitsee kantatien 43 varrella. Kirkonkylältä lähtee etelään Vaaljoen kylän suuntaan yhdystie 2021 ja kaakkoon seututie 210 kohti Honkilahden kirkonkylää. Kirkonkylän palveluihin kuuluu muun muassa matkabaari, huoltoasema, kahvila, kyläkauppa, asiamiesposti, vapaaehtoinen palokunta, kirjasto ja ala-koulu. Kylässä on myös Hinnerjoen kirkko.

Kirkonkylältä itään Auvoljärvellä on Elorannan uimaranta ja sauna.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Hinnerjoen kyläseuran verkkosivusto

Hinnerjoki
Euran kylät
Suomen kirkonkylät
Satakunnan maakunnan taajamat
Suomen entiset kuntakeskukset
Johannes Yrttiaho

Johannes Yrttiaho (s. 22. tammikuuta 1980 Turku) on suomalainen vasemmistoliittolainen poliitikko ja kansanedustaja vuodesta 2019.

Elämä 
Yrttiaho on valmistunut Turun yliopistosta filosofian maisteriksi pääaineena Suomen historia. Kuntaliitto valitsi hänen pro gradu -tutkielmansa vuoden 2013 parhaaksi kuntagraduksi. Tutkielman aiheena oli Turun sähköhuollon murroskausi vuosina 1919–1929.

Yrttiaho on toiminut Teollisuusliiton suurimman ammattiosaston Turun teollisuustyöväen ammattiosasto 49:n tiedottajana.

Aiemmin Yrttiaho on työskennellyt muun muassa entisen kansanedustajan Esko-Juhani Tennilän eduskunta-avustajana.

Yrttiahon isä oli vuosina 2007–2015 kansanedustajana toiminut Jyrki Yrttiaho.

Poliittinen ura 
Yrttiaho on ollut aktiivisesti mukana Turun kunnallispolitiikassa vuodesta 2004 ja kaupunginvaltuustoon hänet valittiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 kunnallisvaaleissa. Hän on ollut Turussa kaupunginhallituksen jäsen vuosina 2015–2019, sekä jäsenenä kasvatus- ja opetuslautakunnassa, joukkoliikennelautakunnassa ja tarkastuslautakunnassa ja Turun ylioppilaskyläsäätiön valtuuskunnassa. Maakunnallisessa politiikassa hän on ollut Varsinais-Suomen maakuntavaltuutettu. 

Vasemmistoliitossa Yrttiaho on ollut puoluevaltuuston, Varsinais-Suomen piirihallituksen sekä Turun kunnallistoimikunnan jäsen, joista kahdessa jälkimmäisessä hän on toiminut myös varapuheenjohtajana.

Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Yrttiaho keräsi 2 636 ääntä ja tuli valituksi eduskuntaan. Eduskunnassa Yrttiaho on jäsenenä talousvaliokunnassa ja tarkastusvaliokunnassa, jonka lisäksi hän on jäsenenä Yleisradion hallintoneuvostossa. Lisäksi hän on ollut lakivaliokunnan jäsenenä.

Huhtikuussa 2022 Yrttiaho erotettiin Elina Sandelinin ohella Turun vasemmistoliiton valtuustoryhmästä yksimielisellä päätöksellä. Erottamisen syyksi kerrottiin kokonaisvaltainen luottamuksen menetys, epäasiallinen käytös ja yhteisesti sovittujen toimintatapojen noudattamatta jättäminen. Yrttiaho kiisti valtuustoryhmän tekemät syytökset ja piti erottamistaan suurena virheenä. Todellinen syy erottamiseen oli Yrttiahon mukaan se, että hän oli kritisoinut näkyvästi muun muassa Turun pormestarisopimusta, terveysasemakriisin puutteellista hoitamista, massiivisia rakennushankkeita sekä kaavoitusaikeita Parkin kentälle ja Itsenäisyydenaukiolle.

Valtuustoryhmästä erottamisen jälkeen Yrttiaho huomautti jatkavansa valtuustotyötä normaaliin tapaan ja olevansa edelleen vasemmistoliiton kaupunginvaltuutettu, kansanedustaja sekä aluevaltuutettu. Varsinais-Suomen hyvinvointialueen valtuustoon Yrttiaho valittiin vuoden 2022 aluevaaleissa puolueensa toiseksi suurimmalla äänimäärällä.

Vaalimenestys

Näkemyksiä

Joulukuussa 2021 Yrttiaho kutsui Marinin hallituksen F35-hävittäjähankintapäätöstä historialliseksi virheeksi.

Lähteet 

Nykyiset kansanedustajat
Vasemmistoliiton poliitikot
Turun kaupunginvaltuutetut
Varsinais-Suomen vaalipiiri
Vuonna 1980 syntyneet
Elävät henkilöt
Exote (materiaali)

Exote on Suomessa alun perin VTT:llä kehitetty kovametalli, joka soveltuu luotisuojaukseen ja muihin erityisen kovalle mekaaniselle kulutukselle altistuviin sovelluksiin. Exoten tuotekehitys ja immateriaalioikeudet on siirretty samannimiselle yritykselle.

Lähteet
 
 
 
  

Metalliseokset
Honkilahden kirkonkylä

Honkilahden kirkonkylä on kirkonkylä entisen Honkilahden kunnan alueella Eurassa. Kunnan hallinnollinen keskus puolestaan oli kirkonkylästä hieman itään sijaitseva Koskenkylä.

Kirkonkylä sijaitsee seututien 210 eteläpuolella. Sieltä lähtee tie etelään Vaaljoen kylän suuntaan ja pohjoiseen kohti Mannilaa. Honkilahden kirkonkylän eteläpuolella sijaitsee Koskeljärvi. Kylässä on muun muassa Honkilahden kirkko, alakoulu, kyläkauppa, pankki, päiväkoti ja VPK.

Honkilahden kirkonkylä on aiemmin ollut taajama, mutta viimeisimpien taajamarajausten mukaan sitä ei enää luokitella taajamaksi.

Honkilahti
Euran kylät
Suomen kirkonkylät
Satakunnan maakunnan entiset taajamat
Savivuoren frisbeegolfrata

Savivuoren frisbeegolfrata on Viitasaarella sijaitseva frisbeegolfrata. Se perustettiin 2013 9-väyläisenä, mutta vuonna 2015 sitä laajennettiin 18-väyläiseksi. Radalla on runsaasti puustoa ja korkeuseroja. Se on suunniteltu ja tehty kahdessa osassa. Radan pisin väylä on 245 metriä ja koko radan ihannetulos on 59 heittoa.

Lähteet 
 Frisbeegolfradat.fi: Savivuori DiscGolfPark

Frisbeegolfradat
Viitasaari
Pikkujärvi (Jämsä, Lahdenkylä)

Pikkujärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Lahdenkylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Kuoreveden lähialueeseen (35.611) se kuuluu.

Lähteet 

Kuoreveden lähialue
Jämsän järvet
Botin luomat artikkelit
Särkisjärvi (Jämsä, Lahdenkylä)

Särkisjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Lahdenkylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä..

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Kuoreveden lähialueeseen (35.611) se kuuluu.

Lähteet 

Kuoreveden lähialue
Jämsän järvet
Botin luomat artikkelit
Saarijärvi (Jämsä, Lahdenkylä)

Saarijärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Lahdenkylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 16,7 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä..

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Kuoreveden lähialueeseen (35.611) se kuuluu.

Lähteet 

Kuoreveden lähialue
Jämsän järvet
Botin luomat artikkelit