joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Tattari (ihminen)

Tattari () on vanha kiertolaista tai romania tarkoittava nimitys. Nimitystä on käytetty ainakin Ruotsissa ja Suomessa.

Ei ole selvää, keitä tattareiksi kutsutut kiertolaiset alun perin olivat: romaneita vai muita kiertelevän elämäntavan omaksuneita ihmisiä. Ensimmäiset tattarit tavattiin Ruotsissa vuonna 1521. Tuolloin Ruotsiin oli tullut noin 60-henkinen ryhmä, joka kiersi maasta toiseen. Tattereiden kerrottiin olevan kotoisin Vähästä Egyptistä. Joukko lienee saapunut Tanskaan muutamaa vuotta aiemmin Skotlannista. Tanskassa kiertolaisia kuvattiin pohjoissaksalaisilla sanoilla tattare ja tartare. Nämä termit vakiintuivat myös Ruotsissa.

Suomessa tattareita tavattiin ensi kertaa vuonna 1579 Ahvenanmaalla.

Katso myös 

 Manne
 Mustalainen

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Tattarista romaaniksi

Romanit
Suomenkieliset sanat ja sanonnat
Gordon Crosse

Gordon Crosse (s. 1937 Bury) on brittiläinen säveltäjä.

Crosse valmistui Oxfordin yliopistosta vuonna 1961. Tämän jälkeen hän teki kaksi vuotta tutkimusta varhaisen 1400-luvun musiikista. Osan vuodesta 1962 hän vietti täydentämässä opintojaan Goffredo Petrassin johdolla Roomassa. Vuodesta 1964 Crossella on ollut useita nimityksiä Birminghamin ja Essexin yliopistoissa. Kahden vuoden ajan hänellä oli Cambridgen yliopiston King's Collegen säveltäjäresidenssi. Vuonna 1976 Crosse sai Walter Willson Cobbett -mitalin. Samana vuonna hän palasi kotiinsa Suffolkiin omistautuakseen sävellystyölle. Vuonna 1977 hän kuitenkin toimi vierailevana sävellysprofessorina Kalifornian yliopistossa.

Moniin Crossen teoksiin heijastuu hänen kiinnostuksensa näyttämötaidetta ja kirjallisuutta kohtaan. Tämä tulee esiin sekä useista konserttiteoksista että neljästä oopperasta, joihin kuuluvat The Story of Vasco ja Purgatory. Crosse on tehnyt taiteellista yhteistyötä koreografien Kenneth MacMillanin ja David Bintleyn kanssa. Hänen konserttiteoksiinsna kuuluvat esimerkiksi toinen sinfoniaa, toinen viulukonsertto ja sellokonsertto. Tilaustöitä Crosse on laatinut esimerkiksi Royal Philharmonic Orchestralle, Lontoon sinfoniaorkesterille, Edinburghin kansainväliseen festivaaliin ja Promsiin.

Varhaisista teoksistaan lähtien hän on yhdistänyt tonaalisia aineksia korostuneiden melodisuuden ja harmonisuuden ohella sarjallisuuteen.

Lähteet 

Brittiläiset säveltäjät
Oopperasäveltäjät
Vuonna 1937 syntyneet
Elävät henkilöt
Dílesi

Dílesi () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Tanágran kuntaan, Boiotian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Se on osa Oinófytan kaupunkiyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 1 976 (vuonna 2011).

Dílesin kylä sijaitsee Eteläisen Euboianlahden rannalla noin neljä kilometriä koilliseen Oinófytasta ja noin seitsemän kilometriä itään Schimatárista. Heti kylän pohjoispuolella sijaitsee siitä nimensä johtanut Pláka Dílesin pikkukaupunki.

Aiemmin kylä kuului Oinófytan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Tanágran kunnan Oinófytan kunnallisyksikköön.

Lähteet 

Keski-Kreikan kylät
Tanágra
Narjus

Narjus on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

Raimo Narjus (1929–2011), arkkitehti, seutukaavajohtaja ja rakennusneuvos
Sarlotta Narjus, arkkitehti
Pláka Dílesi

Pláka Dílesi () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Tanágran kuntaan, Boiotian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Se on osa Schimatárin kaupunkiyhdyskuntaa. Kaupungin väkiluku on 2 696 (vuonna 2011).

Pláka Dílesin pieni kaupunki sijaitsee Eteläisen Euboianlahden rannalla noin neljä kilometriä pohjoiskoilliseen Oinófytasta ja noin kuusi kilometriä itään Schimatárista. Heti kaupungin eteläpuolella sijaitsee Dílesin kylä, johon sen nimi perustuu.

Aiemmin kaupunki kuului Schimatárin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Tanágran kunnan Schimatárin kunnallisyksikköön.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Keski-Kreikan kaupungit
Tanágra
Vaahtopäät

Vaahtopäät on Ensio Musicin vuonna 1980 julkaisema kokoelma-albumi. Albumi julkaistiin CD-formaatissa 23. toukokuuta 2009.

Kappaleet 
 SIG - Mosse
 Rattlers - Vaahtopäät
 Streets - Kaikki tanssii
 Wrum - Takapihojen rock-tähdet 2
 Korroosio - Hei hei hei
 TV:n orjat - Terve hulluus
 Popeda - Kädet irti
 Lola Ego - Kaupungin tyttö
 Fabrics - Gimme some lovin’
 Slogan - Olen yksin nyt
 Raision Vapautusarmeijan kuoro ja orkesteri - Hui hai hämyä
 Vaarallinen mutantti - Robotin’ USA

Lähteet 

Vuoden 1980 albumit
Abby Johnson (aktivisti)

Abby Johnson (s. 10. heinäkuuta 1980) on yhdysvaltalainen abortinvastainen aktivisti, joka aiemmin toimi Planned Parenthood -järjestön aborttikliniikan johtajana. Hän erosi tehtävästä syksyllä 2009 nähtyään raskaudenkeskeytyksen kaikukuvauksella. Hän on kirjoittanut Unplanned-nimisen elämäkerran. Kirjasta tehtiin elokuva vuonna 2019.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Yhdysvaltalaiset kansalaisaktivistit
Yhdysvaltalaiset kirjailijat
Vuonna 1980 syntyneet
Elävät henkilöt
Charlottenlundin ravirata

Charlottenlundin ravirata on Tanskan raviurheilun päärata. Rata sijaitsee Tanskan pääkaupungin Kööpenhaminan pohjoispuolella Gentoften kunnan Charlottenlundin kaupunginosassa.

Rata on perustettu vuonna 1891 ja sen tärkein kilpailu on Copenhagen Cup, jonka voittajiin kuuluu myös Suomalaistamma Charme Asserdal.

Lähteet 
 Raviradan kotisivu

Gentoften kunta
Raviurheilu
Edgar Quinet

Edgar Quinet (1803–1875) oli ranskalainen kirjailija. Hän oli perehtynyt saksalaiseen kirjallisuuteen ja käänsi sitä ranskaksi ja myös kirjoitti aiheesta artikkeleita, muun muassa Herderistä. Hän kävi Kreikassa tieteellisen ryhmän mukana 1928 ja julkaisi sen jälkeen Kreikkaa käsittelevän teoksen De la Grèce moderne et de ses rapports avec l’antiquité (1830). Hän kirjoitti aikakausjulkaisuun Revue des deux mondes kirjallisuushistoriasta ja filosofiasta artikkeleita, jotka myöhemmin julkaistiin koottuina. Niitä on myöhemmin pidetty alallaan uraauurtavina. Hän kirjoitti myös runoteoksia, kuten sankarirunoelmat Napoléon (1836) ja Prométhée (1838), joita ei kuitenkaan ole pidetty erityisen merkittävinä.

Quinet nimitettiin 1838 Lyoniin ulkomaisen kirjallisuuden professoriksi ja 1842 professoriksi Collège de Franceen, mutta hänet erotettiin Charles Louis Napoléon Bonaparten vuoden 1851 vallankaappauksen jälkeen jesuiittoja kritisoivien luentojensa ja poliittisten näkemystensä vuoksi ja karkotettiin maasta. Keisarivallan kaaduttua Quinet palasi 1870 Pariisiin, ja hänet valittiin 1871 kansalliskokoukseen. Hän kirjoitti omaelämäkerran, ja myös hänen kirjeenvaihtoaan on julkaistu.

Quinet oli toisaalta mielipiteiltään radikaali, toisaalta haaveileva, hämäräsanainen mystikko. Hänen tunnetuin teoksensa on allegorinen runoelma ''Ahasvérus' (1833).

Lähteet

Aiheesta muualla

Ranskalaiset kirjailijat
Vuonna 1803 syntyneet
Vuonna 1875 kuolleet
Kástro

Kástro (, ”Linna”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

 Kástro, kylä Andravída-Kyllínin kunnassa Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella
 Kástro, kylä Sífnoksen saarella Etelä-Egean alueella
 Kástro-Kyllíni, Andravída-Kyllínin kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella

 Kástro, kaupungin tai kylän keskiaikaisen linnan nimitys erityisesti saarilla, esimerkiksi:
 Kástro eli Náxoksen linna Náxoksen kaupungissa samannimisellä saarella

Katso myös 

 Kastrí, useita paikkoja
Gottlieb Wilhelm Rabener

Gottlieb Wilhelm Rabener (1714–1771) oli saksalainen satiirikko, aikansa Saksassa suosituimpia kirjailijoita. Hänen satiiriensa kohteena ovat lähes pelkästään porvari- ja virkamiespiirit, joita hän kuvaa taitavasti varsinkin päästäessään kuvaamansa henkilöt itse puhumaan, kuten esimerkiksi teoksessa Satirische Briefen.

Rabener toimi reviisorina Dresdenissä ja oli omana aikanaan maineikas kirjailija satiiriensa ansiosta, jotka ilmestyivät enimmäkseen Bremer Beiträge -lehdessä vuodesta 1744 kirjoitettuina milloin minkinlaiseen muotoon, kun kirjeeksi, tutkimukseksi, kiitospuheeksi, henkilökuvaksi, sananlaskun selitykseksi. Ne kuvastavat hänen mutkatonta ajatteluaan ja rauhallista hyväntuulisuuttaan mutta ovat myös melko kuivia. Rabener jätti etuoikeutetut luokat rauhaan ja suuntasi satiirinsa yksinomaan keskiluokan pieniin hullunkurisuuksiin ja moraalin puutteellisuuksiin. Hänen kirjoituksensa ilmestyivät kokoelmana Sammlung satirischer schriften 1751–1755 ja kirjein lisättyinä 1777.

Lähteet

Aiheesta muualla

Saksalaiset kirjailijat
Vuonna 1714 syntyneet
Vuonna 1771 kuolleet
Ruotsin urheilun valtakunnanliitto

Ruotsin urheilun valtakunnanliitto (ruots. Sveriges Riksidrottsförbundet (RF)) on Ruotsin urheilun sateenvarjo-organisaatio, johon kuuluvat lajikohtaiset keskusjärjestöt. Liitto perustettiin 31. toukokuuta 1903 nimellä Svenska gymnastik- och idrottsföreningarnas riksförbund. Keskeinen henkilö järjestön syntymisessä oli eversti Viktor Balck, joka itse toimi Kansainvälisen olympiakomitean (KOK) ruotsalaisjäsenenä. Nykyisen nimensä Sveriges Riksidrottsförbundet (RF) keskusjärjestö otti käyttöön vuonna 1947. RF:n jäsenmäärä on kaikkiaan kolme miljoonaa ja 22 000 erillistä urheiluyhdistystä.

Suurimpia urheilulajeja ja niiden jäsenliittoja ovat:
 Jalkapallo (Ruotsin jalkapalloliitto)  - yli 1 000 000 aktiivia,
 Yleisurheilu (Ruotsin yleisurheiluliitto) - yli 500 000 aktiivia,
 Golf (Ruotsin golfliitto) - n. 450 000 aktiivia,
 Voimistelu (Ruotsin voimisteluliitto - n. 380 000 aktiivia,
 Salibandy (Ruotsin salibandyliitto) - n. 300 000 aktiivia,
 Uinti (Ruotsin uimaliitto) - n. 230 000 aktiivia,
 Jääkiekko (Ruotsin jääkiekkoliitto - n. 220 000 aktiivia
 Moottoriurheilu (Ruotsin moottoriurheiluliitto) - n. 150 000 aktiivia,
 Ratsastus (Ruotsin ratsastusliitto) - n. 150 000 aktiivia,
 Kuntourheilu (Ruotsin kuntourheiluliitto) - n. 140 000 aktiivia

Puheenjohtajat

 Kruununprinssi Kustaa Aadolf, (1903-1933)
 Perintöprinssi Kustaa Aadolf, (1933-1947)
 Prinssi Bertil, (1947-1991)
 Arne Ljungqvist, (1991-2001)
 Gunnar Larsson, (2001-2005)
 Karin Mattsson Weijber, (2005-2015)
 Björn Eriksson, (2015- )

Lähteet

Asiasta muualla
Sveriges Riksidrottsförbundet (RF) - kotisivu

Ruotsalaiset urheilujärjestöt
Kathleen Newton

Kathleen Irene Ashburnham Newton (1854 Lahore – 1882 Lontoo), syntyjään Kelly,  oli irlantilaistaustainen taidemalli ja taiteilija James Tissot’n elämänkumppani ja muusa.

Elämänvaiheita 
Kathleen Newton isä oli upseeri, joka oli tyttärensä syntymän aikoihin sijoitettuna perheineen Intiaan. Newton kävi aluksi luostarikoulua Intiassa, ja äitinsä kuoleman jälkeen hänet lähetettiin Englantiin koulutettavaksi. Kun hän täytti 17, oli isä päättänyt, että tyttären pitää mennä naimisiin.  

Tyttärensä mielipidettä kysymättä isä oli valikoinut aviomieheksi tytärtä vanhemman Isaac Newtonin, joka työskenteli Brittiläisen Intian hallinnossa. Newton pantiin laivaan, jonka oli määrä viedä hänet vihittäväksi Intiaan. Laivalla Newton ihastui aluksen kapteeniin, ja perille päästyään hän kertoi sulhaselleen asiasta. Loukattu sulhanen otti eron, ja Newton lähetettiin takaisin Britanniaan, missä hän synnytti tyttären vuonna 1871. Tyttären, joka sai nimen Muriel Mary Violet Newton, isän väitettiin olleen Newtonia kuljettaneen laivan kapteenin. Newton ei suostunut menemään naimisiin laivan kapteenin kanssa vaan muutti asumaan sisarensa perheeseen. 

Ranskasta Iso-Britanniaan muuttanut taidemaalari James Tissot ja Newton tapasivat vuonna 1875. Newton synnytti seuraavana vuonna pojan, joka sai nimen Cecil George Newton Ashburnham. Pojan isän arvellaan olleen James Tissot. Newtonista tuli Tissot’n suuri rakkaus sekä muusa. Newton muutti asumaan Tissot’n luo, mutta väestökirjanpidon mukaan lapset eivät muuttaneet mukana. Vihkimättömän parin avoimesti viettämä yhteiselämä oli aikansa oloissa suuri skandaali. Skandaalin suhteesta teki se, että suhdetta ei piilotettu. Monet varakkaat lontoolaismiehet pitivät salaisesti rakastajatarta mutta eivät koskaan julkisesti. Tissot’n piti valita joko elämä seurapiireissä tai Kathleen. Hän valitsi Kathleenin.  

Yhteiselämä Newtonin kanssa oli Tissot’n elämän onnellisinta aikaa. Sitä ei kestänyt kovin kauan, vain noin kuusi vuotta. Newton sairastui tuberkuloosiin mutta ei kestänyt sairautensa aiheuttamia kipuja ja päätyi itsemurhaan. Itsemurhaajana häntä ei ajan tapojen vuoksi haudattu siunattuun maahan.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 http://www.sothebys.com/en/auctions/ecatalogue/lot.pdf.N08235.html/f/210/N08235-210.pdf 
 http://www.victorianweb.org/painting/tissot/holiday.html
 http://www.fashionologiahistoriana.com/costume-history-legends-essays-in-english/james-tissot-story-of-the-bunch-of-lilacs

 Brittiläiset mallit
 Irlantilaiset henkilöt
 Vuonna 1854 syntyneet
 Vuonna 1882 kuolleet
Tor Wibom

Tor Henrik Wibom (16. syyskuuta 1885 Vänersborg – 1. maaliskuuta 1975) oli ruotsalainen urheilujohtaja ja ammatiltaan upseeri.

Wibom oli nuoruudessaan aktiivi urheilija päälajeinaan ammunta ja ratsastus, jotka sopivat hyvin sen aikaiseen upseerikoulutukseen. Hän toimi upseerina Svean Tykistörykmentissä. Viime vaiheessa majurin arvoisena rykmentissä.

Urheilussa Tor Wibomin kiinnostui 1910-luvulla nykyaikaisesta viisiottelusta, jonka puitteissa hänestä tuli Ruotsin joukkueen lajijohtaja vuosien 1920, 1924, 1928 ja 1932. Vuoden 1936 Berliinin olympialaisissa hänelle myönnettiin erityistunnustuksena saksalaisten olympialaiskunniamerkki (saks. "Deutsche Olympia-Ehrenzeichen"). Ruotsin viisiottelujoukkue oli näissä maailmansotien välisissä olympiakisoissa selvästi paras. Wibom toimi laajemminkin Ruotsin kansallisessa urheilutoiminnassa. Hän oli Ruotsin olympiakomitean sihteerinä vuosina 1929–1946. Vuosina 1928–1948 hän toimi Kansainvälisen viisiottelujärjestön pääsihteerinä ja vuosina 1948–1949 sen puheenjohtajana. Lisäksi hän on ammattiinsa liittyen ollut näkyvä hahmo Ruotsin sotilasurheilussa. Wibom järjesti vuoden 1929 Barcelonan maailmannäyttelyn Ruotsin osaston urheilua kuvaavan osan.

Tor Wibom oli hyvin kiintynyt synnyin- ja kotiseutuunsa Länsi-Götanmaan Vänersborgiin. Hän lahjoitti paikallisella urheiluyhdistykselle urallaan saamansa mitalit ja kunniamerkit. Lisäksi hänen kunniakseen kuvanveistäjä Arvid Källström teki hänestä rintakuvapatsaan tunnustuksena tehdystä työstä ruotsalaisen urheiluliikkeen hyväksi. Rintakuva on yhdessä kunniamerkkien ja mitalien kanssa samassa paikassa Vänersborgissa. Lisäksi hän perusti rahaston "Tor Wiboms Idrottsfond", josta myonnetään vuosittain apuraha hänen syntymäpäivänään 16. syyskuuta Vänersborgin urheilun piirissä toimineelle urheiluaktiiville.

Aiheesta muualla
 Tor Wibom Vänersborgin urheiluhistorian sivustolla 
 Tor Wibom Nordisk familjeboks-sivustolla 

Ruotsalaiset urheiluvaikuttajat
Ruotsalaiset sotilaat
Vuonna 1885 syntyneet
Vuonna 1975 kuolleet
Homoseksuaalisuus Uudessa testamentissa

Uudessa testamentissa on vähintään kolme kohtaa , jotka saattavat viitata homoseksuaaliseen toimintaan: Roomalaisille 1: 26–27, 1. Korinttilaisille 6: 9–10 ja 1.Timoteukselle 1: 9–10. Neljännen kohdan, Juudas 1: 7, tulkitaan usein viittaavan homoseksuaalisuuteen. Mikään neljästä evankeliumista ei mainitse aihetta suoraan, eikä siitä ole kirjoitettu Apostolien teoissa, Heprealaiskirjeissä, Ilmestyskirjassa tai Jaakobille, Pietarille ja Johannekselle osoitetuissa kirjeissä.

Oletetut viitteet "homoseksuaalisuuteen" Uudessa testamentissa perustuvat kolmen erillisen kreikkalaisen sanan tulkintaan: arsenokoitēs (ἀρσενοκοίτης), malakos (μαλακός) ja porneia. Esimerkiksi Raamatun englanninkielisen standardiversion (English Standard Version, ESV) mukaan käännetyt sanat lauseelle "miehet, jotka harjoittavat homoseksuaalisuutta" (1. Korinttilaisille 6: 9-10) viittaavat "passiivisiin ja aktiivisiin kumppaneihin, jotka ovat suostuneet tekemään niin". Vaikka ei ole kiistetty, että nämä kaksi kreikkalaista sanaa viittaavat miesten (ja mahdollisesti myös naisten) välisiin seksisuhteisiin, jotkut tutkijat tulkitsevat kohdat kieltävän pederastian ja prostituution eikä homoseksuaalisuutena sellaisenaan, mutta muut tutkijat ovat vastustaneet sitä.  Myös historiallinen konteksti on kiistanalainen.

Katso myös 
 Raamattu ja homoseksuaalisuus

Lähteet 

Uusi testamentti
Homoseksuaalisuus ja uskonto
Luettelo Marylandin piirikunnista

Tämä on luettelo Marylandin osavaltion piirikunnista. Marylandissa on 23 piirikuntaa ja yksi itsenäinen kaupunki.

Aiheesta muualla 

Maryland
Heikki Savikoski

Heikki Savikoski (s. 19. joulukuuta 1990) on suomalainen pesäpalloilija. Savikoski edustaa Superpesiksessä pelaavaa Kempeleen Kiriä. Savikosken sopimus Kirin kanssa on voimassa kauden 2021 loppuun saakka. Hänen kasvattajaseuransa on Haapaveden Urheilijat. Savikoski pelaa sisäpelissä vaihtajana ja ulkokentällä kolmosvahtina tai kolmospolttajana. Hänet valittiin Superpesiksen vuoden tulokkaaksi vuonna 2016. Savikoski on pelannut urallaan kauden 2020 päättymiseen mennessä 97 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt kahdeksan kunnaria ja kahdeksan tavallista juoksua, tuonut 105 juoksua ja kerännyt 386 kärkilyöntiä. Savikoski on pelannut urallaan 11 Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän on tuonut 14 juoksua ja kerännyt 43 kärkilyöntiä. Savikoski on pelannut urallaan yhden Superpesiksen uusintaottelun. Tässä hän keräsi kaksi kärkilyöntiä. Savikoski on pelannut urallaan Kempelen Kirissä, Ylivieskan Kuulassa ja Haapajärven Pesä-Kiiloissa 158 Ykköspesiksen runkosarjaottelua.

Myös Savikosken veli Aappo pelaa Superpesistä Kirin joukkueessa.

Lähteet 

Suomalaiset pesäpalloilijat
Vuonna 1990 syntyneet
Elävät henkilöt
Eteläintianvinttikoira

Eteläintianvinttikoira eli Poligar Hound on intialainen koirarotu, jolla ei ole FCI:n tunnustusta.

Ulkonäkö 
Eteläintianvinttikoira muistuttaa lurcheria, sillä erotuksella että ensin mainitulla on erittäin vähäinen karvapeite, jonka läpi näkyy violetti iho. Myös kirsu on väriltään hyvin vaalea.

Alkuperä 
Rotua esiintyy enimmäkseen Chennain alueella. Nimitys Poligar Hound tulee Etelä-Intian sotilaspäälliköistä, jotka jalostivat sen alun perin ketun, sakaalin, villisian ja kauriin metsästykseen. Aluksi sillä metsästettiin villisikaa, mutta sen tehtävä laajeni myöhemmin ylipäänsä paikallisen riistan metsästämiseen ja työskentelyyn pitkän matkan juoksijana. Vuonna 1864 englantilainen eläinlääkäri William Youatt kuvaili eteläintianvinttikoiraa seuraavasti: 
Dakhunin (Deccanin) alueella on koira, jolla on niin lyhyt karvapeite, että se näyttää karvattomalta. Sitä kutsutaan polugarinkoiraksi.

Nykyisin rotua tapaa melko usein Madrasin alueella.

Lähteet

FCI:n ulkopuoliset rodut
Vinttikoirat
Intialaiset koirarodut
Kredenssi

Kredenssi(pöytä) (lat. credere ’uskoa haltuun’, ’luottaa), apupöytä. Kirkon kuorissa alttarin läheisyydessä oleva apupöytä, jolla ehtoollisvälineitä ja -aineita pidetään ennen uhrivirttä.

Kredenssi on käytössä etenkin katolisessa kirkossa, mutta sen käyttö on lisääntynyt myös joissakin luterilaisissa kirkoissa, kuten Suomessa ja Ruotsissa.

Ehtoollisvälineet, viinikannu ja ehdollisleipärasia, sekä muut ehtoollisen vietossa tarvittavat astiat ja välineet voidaan siirtää sakaristosta  kredenssille jo ennen messun alkua, josta ne uhrivirren aikana siirretään alttarille.. Uhrivirren aikana voidaan ehtoollisainet valmistella kredenssillä ja siirtää pyhitettäviksi tarkoitetut leivät ja viinin kredenssipöydältä alttarille.

Ehtoollisen jaon päätyttyä kalkki ja pateeni voidaan muiden ehtoollisvälineiden tapaan jättää kredenssille messuun päätösosan ajaksi.

Kredenssi voi olla myös mikä tahansa muu apu- tai sivupöytä.

Lähteet 

Kirkkoarkkitehtuuri
Messu
Crusader Kings III

Crusader Kings III on Paradox Development Studion kehittämä ja Paradox Interactiven julkaisema suurstrategiapeli vuodelta . Se on jatko-osa peleille Crusader Kings (2004) ja Crusader Kings II (2012). Se julkaistiin 1. syyskuuta 2020.

Crusader Kings III sijoittuu keskiajalle. Pelaajan on mahdollista aloittaa pelaaminen joko vuodesta 867 tai 1066. Pelialue kattaa Euraasian Islannista Burmaan ja Taka-Baikaliaan, sekä pohjoisen Afrikan.

Pelaamisen keskiössä on hahmokehitys. Pelaajan ohjaileman valtion tai alueen hahmot hankkivat uusia kykyjä pelin edetessä ja vaikuttavat toisiin hahmoihin ystävyyssuhteiden, järjestettyjen avioliittojen ja palvelusten avulla, sekä päinvastoin.

Latausruudut Crusader Kings III:een on tehnyt Craig Mullins, joka on aiemmin toiminut taiteilijana muun muassa Fallout-, Halo- ja Assassin’s Creed -pelisarjoissa.

Vastaanotto 
Peli sai Pelaaja-lehden arvostelussa arvosanaksi 10/10. GameSpotin arvostelussa peli sai arvosanaksi 8/10.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Keskiaikaan sijoittuvat videopelit
Vuoden 2020 videopelit
Suurstrategiapelit
Linux-pelit
macOS-pelit
Windows-pelit
Ruotsissa kehitetyt videopelit
Jussi Korhonen (pesäpalloilija)

Jussi Korhonen (s. 9. helmikuuta 1997) on suomalainen pesäpalloilija. Korhonen edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Sotkamon Jymyä ja on pelipaikaltaan koppari. Korhosen sopimus Sotkamon Jymyn kanssa kestää kauden 2023 loppuun saakka. Hän on pelannut Superpesistä myös Kiteen Pallossa ja Kempeleen Kirissä. Korhonen valittiin kaudella 2022 uransa ensimmäiseen miesten Itä-Länsi-otteluun. 

Korhonen on pelannut Superpesistä myös Kiteen Pallossa ja Kempeleen Kirissä. Vuosina 2016–2019 Korhonen pelasi Sotkamon Jymyssä, mutta kaudella 2016 hän kävi kolmen ottelun lainasopimuksella Kiteen Pallossa. Kaudella 2017 puolestaan Korhonen pelasi 21 ottelun lainasopimuksella Kempeleen Kirissä, mutta siirtyi loppukaudeksi takaisin Sotkamon Jymyyn. Kaudet 2018 ja 2019 Korhonen pelasi kokonaan Sotkamon Jymyssä. Kaudeksi 2020 Korhonen siirtyi kahden vuoden sopimuksella Kempeleen Kiriin. Kahden Kempeleen Kirissä vietetyn kauden jälkeen Korhonen siirtyi takaisin Sotkamon Jymyyn kaudeksi 2022.

Sotkamon Jymyssä pelatessaan Korhonen on saavuttanut kolme SM-hopeaa vuosina 2016, 2017 ja 2019. Korhonen on pelannut urallaan mennessä 190 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt 4 kunnaria ja 45 tavallista juoksua, tuonut 31 juoksua ja kerännyt 239 kärkilyöntiä. Korhonen on pelannut urallaan 48 Superpesiksen ylempää pudotuspeliottelua. Näissä hän on lyönyt 2 tavallista juoksua, tuonut 3 juoksua ja kerännyt 47 kärkilyöntiä. Tilastot päivitetty 15.9.2022.

Lähteet 

Suomalaiset pesäpalloilijat
Vuonna 1997 syntyneet
Elävät henkilöt
Thuma mina

Thuma mina, thuma mina somandla (Lähetä, lähetä oi, Herra, meidät)  on eteläisestä Afrikasta kotoisin oleva hengellinen laulu.

Laulua on laulettu Xhosa- ja Zulukansan parissa.  Laulun synnyn taustalla on katolisen papin David Dargien työ, jonka tarkoituksena oli 1960-luvulla luoda hengellistä musiikkia, joka perustuisi perinteiseen xhosa- ja zulukansojen musiikkiin. Suomeen sen on tullut todennäköisesti ruotsinkielisen tekstin kautta. Vuonna 1978 Ruotsin kirkon lähetys (Svenska kyrkans Mission) järjesti opintomatkan Etelä-Afrikkaan, johon osallistui nuorten lauluyhtye Fejdur. Matkan tuloksena Ruotsin kirkon lähetys julkaisi kaksitoista laulua sisältävän vihkon ”Amandla” vuonna1979. Thuma mina-laulu oli sen viimeinen laulu.

Amandla- vihkon syntyyn vaikutti Ruotsin Ransäterissä olevan Geijeskolanin-oppilaitosen ja zimbabwelaisen Kwanogogoma Gollege of Music väliset yhteydet.  Laulun on kääntänyt ruotsiksi ja musiikin sovittanut Fejdurin johtaja Anders Nyberg. Laulu on antanut nimen kansainväliselle ekumeeniselle laulukirjalle ”Thuma Mina”, joka ilmestyi Ruotsissa 1995. Tämä laulu tuli Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjaan vasta kirkolliskokouksen käsittelyn yhteydessä, edustaja-aloitteen kautta (Virsi 584 ”Sänd mig, Gud”. Sen on kääntänyt Ruotsin kirkon virsikirjaan suomeksi Anna-Maija Raittila 1999.

Virren laulutyyli on erilainen kuin perinteisissä protestanttisissa koraaleissa. Se rakentuu esilaulajan ja laulavan ryhmän vuorottelulle. Esilaulaja aloittaa ”ilmoittamalla” mitä pyydetään. Esim. ”Lähetä”, ja laulajat jatkavat ”Lähetä, lähetä, oi Herra meidät, - - ”. Seuraavaan säkeistöön verbi vaihtuu esimerkiksi johdata, pelasta, armahda. Teksti muuttuu jossain määrin verbin mukaan (lähetä meidät, johdata meitä). Seurakunta voi laulaa osuuttaan kolmi- tai neliäänisenä.

Virrestä on olemassa useita suomennoksia eri kokoelmissa (esim.Toivon lauluja), mutta Ruotsin kirkon virsikirjan käännöksessä on, että virren tekstiä ja siten rukousaihetta voidaan vaihdella kyseisen tilanteen mukaan ja jotta sitä voidaan laulaa ilman että kaikilla on painettu teksti edessään. Seurakunta voi laulaa osuuttaan kolmi- tai neliäänisenä.

Lähteet 

Virret
Timo Kapanen

Timo Kapanen (s. 1946) on suomalainen elokuvaaja. Hän työskenteli Yleisradiossa 1966–2005. Hänen keskeisiä töitään ovat Siunattu hulluus (1975), Rauta-aika (1982), Elias vaeltaja (1985), Pentti Haanpää (1989) ja Metsolat (1993). Hovimäki (1999)

Jussi-palkinnon Kapanen sai parhaasta kuvauksesta 1990 Pentti Haanpää -televisiosarjasta.

Lähteet

Aiheesta muualla
 
 

Suomalaiset elokuvaajat
Vuonna 1946 syntyneet
Elävät henkilöt
Janne Jaakkola

Janne Alpertti Jaakkola (s. 17. heinäkuuta 1967 Vehmaa) on suomalainen kenraalimajuri.

Jaakkola tuli ylioppilaaksi Tuureporin lukiosta 1986,  valmistui Kadettikoulusta 1990 ja suoritti esiupseerikurssin Suomessa 1997–1998 ja yleisesikuntaupseerin kurssin Norjassa 2000–2001. Hän oli Laskuvarjojääkärikoulussa opetusupseeri 1990–1993, komppanianpäällikkö 1994–1996 ja toimistopäällikkö 1996–1997. Utin jääkärirykmentissä Jaakkola oli toimistoupseeri 1998–2000 ja toimistopäällikkö 2001–2002. Osastoesiupseerina läntisen maanpuolustusalueen esikunnassa hän työskenteli 2002–2004 ja kriisinhallintatehtävässä KFOR-joukossa Kosovossa 2003. Vuonna 2004 Jaakkola oli ensin osastoesiupseeri pääesikunnan tiedusteluosastolla ja toimi sitten puolustusvoimain komentajan adjutanttina vuoteen 2007. Pataljoonan komentajana Utin jääkärirykmentissä hän toimi 2007–2010, kriisinhallintatehtävässä ISAF-joukossa Afganistanissa 2009 ja EUBG-erikoisoperaatio-osaston johtajana Utin jääkärirykmentissä 2010–2011. Jaakkolasta tuli vanhempi osastoesiupseeri puolustusministeriöön 2011 ja Porin prikaatin esikuntapäällikkö 2013. Pääesikuntaan hän palasi 2015 suunnitteluosaston sektorinjohtajaksi ja toimittuaan vuonna 2017 pääesikunnan logistiikkaosaston erityistehtävissä hänestä tuli 2018 puolustusvoimien logistiikkapäällikkö ja vuonna 2021 Pääesikunnan suunnittelupäällikkö.

Jaakkola ylennettiin vänrikiksi 1987, luutnantiksi 1990, yliluutnantiksi 1991, kapteeniksi 1994, majuriksi 2000, everstiluutnantiksi 2007, everstiksi 2014 ja prikaatikenraaliksi 2017. 

Jaakkolan puoliso on diplomi-insinööri Marjo Hiltunen.

Lähteet

Suomalaiset kenraalit
Vuonna 1967 syntyneet
Elävät henkilöt
Keski-Suomen pelastuslaitos

Keski-Suomen pelastuslaitos on yksi Suomen 22:sta aluepelastuslaitoksesta. Se on perustettu vuonna 2004 ja se vastaa pelastustoimesta Keski-Suomen maakunnan alueella. Sen hallintoa hoitaa Jyväskylän kaupunki. Keski-Suomen pelastuslaitoksen toiminta-alue on jaettu pohjoiseen ja eteläiseen toiminta-alueeseen. 

Pelastusjohtajana toimii Ville Mensala. Pelastustoimea kehittää ja palvelutasosta päättää Keski-Suomen pelastuslaitoksen johtokunta, jossa on yhteensä 13 jäsentä. Johtokunnassa on edustus Keski-Suomen eri seutukunnista. Pelastusjohtaja toimii johtokunnan esittelijänä. 

Pelastuslaitoksen toiminnot siirtyvät Keski-Suomen hyvinvointialueen vastuulle vuoden 2023 alussa.

Paloasemat 

Keski-Suomen pelastuslaitoksen paloasemat: 

 10 Jyväskylän keskuspaloasema 
 11 Seppälä
 12 Vaajakoski
 13 Palokka
 14 Tikkakoski
 15 Kuohu
 16 Rautpohja
 17 Säynätsalo
 18 Muurame
 19 Korpilahti
 20 Äänekoski
 21 Äänekosken VPK
 22 Suolahti

 23 Uurainen
 24 Konginkangas
 25 Sumiainen
 26 Viitasaari
 27 Pihtipudas
 28 Muurasjärvi
 30 Laukaa
 32 Lievestuore 
 33 Leppälahti
 34 Konnevesi
 35 Hankasalmi

 36 Toivakka
 37 Leivonmäki
 38 Joutsa
 39 Luhanka
 40 Jämsä
 41 Jämsänkoski
 42 Koskenpää
 43 Halli
 44 Länkipohja
 50 Keuruu

 51 Haapamäki
 52 Pihlajavesi
 53 Multia
 54 Petäjävesi
 60 Saarijärvi
 61 Pylkönmäki
 62 Karstula
 63 Kyyjärvi
 64 Kannonkoski
 65 Kivijärvi
 66 Kinnula

Pelastuslaitos on esittänyt uutta paloasemaa Jyväskylän Kirriin, mutta jäsenkunnat ovat kustannusten nousua vastustaneet.  Tavoitteena on parantaa Mannisenmäkeen muodostuvan riskialueen  ja  pohjoisen Jyväskylän tavoitettavuutta. Myös Jyväskylän Killerille on suunniteltu uutta paloasemaa, jotta pelastuslaitos saavuttaisi Laajavuoren, Nisulan ja  Keltinmäen entistä nopeammin.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Keski-Suomen pelastuslaitos

Suomen pelastuslaitokset
Keski-Suomi
Luettelo Eiran suojelluista rakennuksista

Tämä on luettelo Helsingin Eiran suojelluista rakennuksista.  Eira on pieni kaupunginosa eteläisessä Helsingissä.  Helsingin piirijaossa se lasketaan osaksi Ullanlinnan peruspiiriä, joka puolestaan kuuluu Eteläiseen suurpiiriin. 

Eira on tunnettu huvilakaupunginosana. Muista lähistöllä olevista kaupunginosista, kuten Punavuoresta ja Ullanlinnasta Eira (yhtä alueen luoteiskulmassa sijaitsevaa korttelia lukuun ottamatta) eroaa selvästi siinä, että siellä kadut ovat kapeita ja yleensä kaartuvia, eivätkä rakennukset yleensä ole kadun varressa vaan keskellä tonttia.  Suurin osa Eiran rakennuksista on jugendtyylisiä, enimmäkseen kolmikerroksisia kerrostaloja, jotka rakennettiin vuoden 1908 asemakaavan vahvistamisen jälkeen.



Luettelo

Armfeltintie

Chydeniuksentie

Edelfeltintie

Ehrensvärdintie

Engelinaukio

Juhani Ahon tie

Laivurinkatu

Merikatu

Perämiehenkatu

Rehbinderintie

Speranskintie

Tehtaankatu

Wecksellintie

Lähteet

Viitteet 

Luettelot Helsingin rakennuksista ja rakennelmista
Luettelot suojelluista rakennuksista ja rakennelmista
Eira
Vesa Virtanen

Vesa Juhani Virtanen (s. 6. toukokuuta 1966 Oulu) on suomalainen kenraaliluutnantti.

Vesa Virtanen syntyi everstiluutnantti Pentti Virtasen ja farmaseutti Ella Koskisen perheeseen ja avioitui vuonna 1994 Sari Linkovuon kanssa. Virtanen tuli ylioppilaaksi Vehkalahden lukiosta 1985 ja valmistui Kadettikoulusta 1989. Virtasella on myös valtiotieteen maisterin tutkinto Helsingin yliopistosta vuodelta 1994. Esiupseeri- ja yleisesikuntaupseerikurssit hän suoritti 1996–1998. Uudenmaan jääkäripataljoonassa Virtanen oli opetusupseeri 1989–1990 ja komppanian varapäällikkö 1990–1992 ja Maanpuolustuskorkeakoulussa opettaja 1993–1995. Virtanen toimi YK:n sotilastarkkailijana entisessä Jugoslaviassa 1995–1996 ja osastoesiupseerina Helsingin sotilasläänin esikunnassa 1998–2000, osastoesiupseerina pääesikunnassa 2000, puolustusvoimain komentajan adjutanttina 2001 ja EU:n sotilaskomitean puheenjohtajan adjutanttina Brysselissä 2001–2004. Pääesikuntaan hän palasi osastoesiupseeriksi 2004 ja toimi siellä vanhempana osastoesiupseerina 2005–2007. 

Ylemmän päällystön kurssin vuonna 2006 suorittaneesta Virtasesta tuli 2007 Uudenmaan jääkäripataljoonan komentaja vuoteen 2009 asti, jolloin hän siirtyi pääesikunnan henkilöstöosastolle erityistehtäviin. Osaston koulutussektorin johtajana hän toimi 2010–2012 ja vierailevana tutkijana Harvardin yliopistossa 2012–2013. Turvallisuuskomitean pääsihteeriksi puolustusministeriöön Virtanen nimitettiin 2013. Ylemmän johdon kurssin 2015 suorittanut Virtanen oli Kainuun prikaatin komentaja 2015–2017. Puolustusvoimien suunnittelupäälliköksi hänet nimitettiin 2017, Puolustusvoimien henkilöstöpäälliköksi 2021 ja Pääesikunnan päälliköksi 1. heinäkuuta 2022 alkaen.

Virtanen ylennettiin vänrikiksi 1986, luutnantiksi 1989, yliluutnantiksi 1991, kapteeniksi 1993, majuriksi 1998, everstiluutnantiksi 2006, everstiksi 2012, prikaatikenraaliksi 2016, kenraalimajuriksi 2020 ja kenraaliluutnantiksi 2022.

Lähteet

Suomalaiset kenraalit
Vuonna 1966 syntyneet
Elävät henkilöt
Pirkanmaan pelastuslaitos

Pirkanmaan pelastuslaitos on yksi Suomen 22:sta aluepelastuslaitoksesta. Se vastaa pelastustoimesta Pirkanmaan maakunnan alueella. Sen hallintoa hoitaa Tampereen kaupunki.

Paloasemat 

Pirkanmaan pelastuslaitoksen paloasemat:

 10 Keskuspaloasema
 12 Kangasala
 14 Hervanta
 17 Lempäälä
 35 Valkeakoski
 38 Kuhmoinen
 40 Akaa
 50 Nokia
 52 Pirkkala

 56 Teivo
 60 Vammala
 74 Hämeenkyrö
 76 Ikaalinen
 86 Vilppula
 88 Virrat
 93 Orivesi
 96 Parkano
 99 Kihniö

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kotisivut

Suomen pelastuslaitokset
Pirkanmaa
Randa Kassis

Randa Kassis (     ) on ranskalais-syyrialainen poliitikko, maallistuneena eturintamassa ja Bašar al-Assad Syyrian hallitusta vastustavien johtava hahmo. Hän on Pluralistisen yhteiskuntaliikkeen perustaja ja puheenjohtaja sekä Astana Platformin puheenjohtaja. Hän oli Syyrian kansallisen neuvoston jäsen 2012 elokuuhun saakka.

Elämäkerta 
Hän oli Syyrian kansallisen neuvoston jäsen elokuuhun 2012 asti. Randa Kassis on maallisten ja demokraattisten syyrialaisten koalition entinen presidentti ja Syyrian kansallisen neuvoston jäsen .  Maallisten ja demokraattisten syyrialaisten koalition, maallisen ja demokraattisen Syyrian opposition ytimen, loi tusinan muslimi-, kristitty-, arabi- ja kurdipuolueen liitto, joka kehotti Syyrian vähemmistöjä tukemaan taistelua Basharin hallitusta vastaan. al-Assad.

Kassis on myös antropologi ja toimittaja. Hän on julkaissut kirjan "Crypts of the Gods", jjoka kertoo uskonnoista, niiden alkuperästä ja toimintatavoista.. Vuonna 2010 Kassisilla oli keskeinen rooli kommentoidessaan ja kirjoittaessaan Tunisian vallankumouksesta. Arabikevään vyöryminen innoitti häntä palaamaan Syyrian poliittiseen elämään ja perustamaan Pluralistisen yhteiskuntaliikkeen lokakuussa 2012.  

Kassis ei ole enää Syyrian kansallisen neuvoston jäsen, koska hänet on suljettu pois monien julkilausumiensa vuoksi, jotka varoittavat Syyrian oppositiota muslimifundamentalistien noususta.   

Randa Kassis aloitti Astanan foorumin vuonna 2015, pyydettyään Kazakstanin presidenttiä muodostamaan foorumin, joka voisi koota maltillisia syyrialaisia vastustajia.  Astana foorumin ensimmäistä kierrosta johti Kazakstanin suurlähettiläs Baghdad Amreyev, ja avaustilaisuuden puheenjohtajana toimi Kazakstanin ulkoministeri Erlan Idrissov .  Toista kierrosta johti Fabien Baussart, Poliittisten ja ulkoasioiden keskuksen (CPFA) puheenjohtaja.  

Randa Kassis osallistui vuoden 2016 Geneven rauhanneuvotteluihin Moskova / Astana-ryhmien lipun alla.  Hän on yhdessä Qadri Jamilin kanssa Syyrian maallisen ja demokraattisen opposition valtuuskunnan toinen puheenjohtaja. Hän on muiden oppositiojäsenten kritisoima kannattaessaan poliittista muutosta yhteistyössä Bashar al-Assadin hallinnon kanssa, sekä  tukevansa Venäjän väliintuloa sisällissotaan .  

Randa Kassis osallistui 13. tammikuuta 2018 yhdessä muiden Astana-foorumin jäsenten kanssa Syyrian kansalliskongressiin Astana-foorumin puheenjohtajana.   Kassis painotti perustuslakikomitean perustamisen merkitystä Syyrian rauhanprosessin helpottamiseksi,  jonka YK ja Astanan troikka - Venäjä, Iran ja Turkki - myöhemmin sopivat perustavansa.

Bibliografia 

 Crypts of the Gods, Randa Kassis, Editions E- Kutub, 2013 (EN)  
 Le Chaos Syrien, printemps arabes et minorités face à l'islamisme, Randa Kassis ja Alexandre del Valle, Editions Dhow, 2014 (FR)  

 Selvitä kaaoksen syrien, des révolutions arabes au jihad mondial, L'Artilleur, coll. Tukaan essais, 2016 (FR) 
 La Syrie ja retour de la Russie, Editions des Syrtes, 2018 (FR)

Lähteet 

Syyrialaiset poliitikot
Vuonna 1970 syntyneet
Elävät henkilöt
Lennox Berkeley

Sir Lennox Randall Francis Berkeley (12. toukokuuta 1903 Boars Hill – 26. joulukuuta 1989 Lontoo) oli brittiläinen säveltäjä.

Berkeley sai taiteiden kandidaatin arvon Merton Collegesta, Oxfordin yliopistosta vuonna 1926. Vuosina 1927–1932 hän opiskeli Pariisissa Nadia Boulangerin johdolla. Siellä hän tapasi Igor Stravinskyn ja Francis Poulenc'n, joista molemmat vaikuttivat hänen tyylilliseen kehitykseensä. Vuonna 1935 Berkeley palasi Isoon-Britanniaan, jossa samana vuonna esitettiin hänen ensimmäinen suurimuotoinen teoksensa, oratorio Jonah. Vuonna 1936 hän tapasi Benjamin Brittenin, jonka kanssa teki yhteistyötä orkesteriteoksessa Mont Juic (1937). Berkeleyn merkittäviin teoksiin kuuluvat myös Divertimento orkesterille (1943) ja pianosonaatti (1945). Lisäksi hänet tunnetaan vokaaliteoksistaan, joihin kuuluu Stabat Mater (1947). Berkeley sävelsi joitain kappaleita tiettyjä esittäjiä, kuten Julian Breamia ja Janet Craxtonia varten. Berkeleyn oopperatuotantoon kuuluvat Nelson (1954) ja Ruth (1956). Jotkin hänen myöhemmistä teoksistaan, kuten sonatiini (1962) ja neljäs sinfonia (1978) hyödyntävät atonaalisuutta.

Berkeley toimi sävellysprofessorina Royal Academy of Musicissa vuosina 1946–1968 ja oli Keelen yliopiston musiikin kunniaprofessori vuosina 1976–1979. Hän oli Cheltenhamin musiikkifestivaalin puheenjohtaja vuosina 1977–1983. Hänet lyötiin ritariksi vuonna 1974. Myös hänen poikansa Michael Berkeley on säveltäjä.

Lähteet 

Brittiläiset säveltäjät
Oopperasäveltäjät
Vuonna 1903 syntyneet
Vuonna 1989 kuolleet
Zoom (ohjelmisto)

Zoom on Zoom Video Communicationsin kehittämä VoIP-palvelu sekä pikaviestintäohjelma. Ilmaisversiossa ryhmäpuheluissa voi olla 100 samanaikaista käyttäjää, 40 minuutin aikarajoituksella. Käyttäjillä on mahdollisuus tilata maksullinen versio, joista suurin sallii jopa 1 000 käyttäjää samanaikaisesti.

Zoomin käyttö kasvoi merkittävästi maailmanlaajuisesti sen jälkeen, kun koronaviruspandemian vuoksi toteutetut karanteenitoimenpiteet otettiin käyttöön. 

Zoom on kuitenkin kohdannut kritiikkiä tietoturvaongelmista, kuten ”zoombombingista”, jossa häiriköt ovat päässeet liittymään toisten ihmisten videopuheluihin.

Ominaisuudet 
Ominaisuuksiin kuuluu henkilökohtaiset kokoukset, ryhmävideoneuvottelut, näytön jakaminen, lisäosat, selainlaajennukset ja mahdollisuus tallentaa kokouksia. Joissakin tietokoneissa ja käyttöjärjestelmissä voi valita virtuaalisen taustakuvan, joka näkyy käyttäjän takana todellisen ympäristön sijaan.

Vastaanotto 

Zoomia on kritisoitu tietosuoja- ja tietoturvaongelmista, jotka ovat johtaneet ohjelmiston tarkempaan valvontaan. Vicen tutkimus osoitti että Zoomin iOS-sovellus lähettää käyttäjätietoja Facebookille. Yrityksen toimitusjohtaja Eric Yuan ilmoitti blogissa 27. maaliskuuta 2020, että yritys poisti koodin, joka lähetti käyttäjätietoja Facebookille.

Sensuuri 

Vuonna 2020 kolmen ihmisoikeusaktivistin tilit jäädytettiin, kun he isännöitsivät Zoom-puheluita, joissa keskusteltiin Taivaallisen rauhan aukion mielenosoituksista. Heidän tilinsä palautettiin myöhemmin ja yhtiö sanoi, että heillä on uusi prosessi vastaavien tilanteiden hoitamiseen.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Viralliset verkkosivut

 

Videopuhelu
Windows-ohjelmat
MacOS-ohjelmat
Linux-ohjelmat
Android-sovellukset
IOS-sovellukset
Etätyö
Kulbhushan Kharbanda

Kulbhushan Kharbanda (s. 21. lokakuuta 1944 Hasan Abdal, Punjab, Brittiläinen Intia) on intialainen näyttelijä. Hän näyttelee hindin- ja punjabinkielisissä elokuvissa sekä teatterissa. Hänet tunnetaan muun muassa elokuvista Shaan (1980), Arth (1982), Fire (1996), Earth (1998) ja Water (2005).

Valikoitu filmografia 
 Bhumika (1977)
 Junoon (1978)
 Shaan (1980)
 Silsila (1981)
 Ram Teri Ganga Maili (1985)
 Fire (1996)
 Earth (1998)
 Pukar (2000)
 Monsoon Wedding (2001)
 Lagaan – olipa kerran Intiassa (Lagaan: Once Upon a Time in India, 2001)
 Water (2005)
 Lage Raho Munna Bhai (2006)
 Umrao Jaan (2006)
 Jodhaa Akbar (2008)
 Keskiyön lapset (Midnight’s Children, 2012)
 Haider (2014)
 Brothers (2015)

Lähteet

Aiheesta muualla 

 
 
 

 
Intialaiset näyttelijät
Vuonna 1944 syntyneet
Elävät henkilöt
One More Night

One More Night on yhdysvaltalaisen popyhtye Maroon 5:n kappale, joka julkaistiin toisena singlenä yhtyeen neljänneltä studioalbumilta Overexposed kesäkuussa 2012.

Kappaleen on kirjoittanut Adam Levine, Shellback, Max Martin ja Savan Kotecha. Shellback ja Martin vastaavat myös tuotannosta. ”One More Night” ylsi kotimaassaan Billboard Hot 100 -listan kärkeen. Se oli Maroon 5:n kolmas listaykkönen Yhdysvalloissa.

Kappaleet

Digitaalinen lataus

Kokoonpano 
 Adam Levine – laulu
 James Valentine – kitara, taustalaulu, koskettimet
 Mickey Madden – basso
 Matt Flynn – rummut
 PJ Morton – koskettimet

Lähteet 

Maroon 5:n kappaleet
Vuoden 2012 kappaleet
SuomiRäp

SuomiRäp on suomalainen kaupallinen rap-musiikkia soittava radiokanava, jonka omistaa Bauer Media Groupin tytäryhtiö Bauer Media Oy. Kanava aloitti lähetykset 14. syyskuuta 2020 Bassoradion taajuuksilla. 
Kanavan ohjelmapäällikkönä toimii Riikka Karjalainen, joka työskenteli aiemmin NRJ:llä. Kanava soittaa uutta sekä vanhaa suomalaista rap-musiikkia. Kanava aikoo pitää yllä sekä kehittää suomalaista rap-kulttuuria.

Kanavan aloitus 
Kanava aiheutti aloituksellaan suuttumusta sosiaalisessa mediassa. Bassoradion luultiin lopettaneen, sillä SuomiRäp aloitti yllättäen Bassoradion taajuuksilla ilman ennakkotiedoitusta. Bassoradion jatkosta ilmoitettiin vasta pari päivää myöhemmin, ja uudistunut Basso aloitti 30. syyskuuta 2020 valtakunnallisena Kissin taajuuksilla.

Paheksuntaa aiheutui myös, kun kanavalla soitettiin Perussuomalaisten mainoksia. Asiaan ottivat kantaa muun muassa Elastinen ja Gettomasa. Mainokset vedettiin pois SuomiRäp-kanavalta.

Kanavan juontajina aloittivat Bassoradiolta siirtyneet Ville Tanskanen (aamu) ja Aleksi Korpijaakko (iltapäivä).

Lähteet 

Suomalaiset radioasemat
Bauer Media Group
Vuonna 2020 perustetut radioasemat
Hôtel Hyatt Regency Paris Étoile

Hôtel Hyatt Regency Paris Étoile, aiemmin nimellä Hôtel Concorde La Fayette (1974-2013), on Ranskassa, Pariisin 17. kaupunginosassa lähellä Porte Maillotta sijaitseva pilvenpiirtäjä jonka omistaa Constellation Hotels Holdings.

Rakennuksen korkeus ilman antennia on 137 metriä ja yhdessä katolla olevan antennin kanssa sen korkeus on 190 metriä. Se on yksi Ranskan korkeimmista hotelleista. Hotellissa on 38 kerrosta ja yhteensä 995 huonetta sekä sviittiä. Sen vieressä sijaitsee Palais des Congrès, joka on yksi Pariisissa olevista kongressikeskuksista.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Hôtel Hyatt Regency Paris Étoile 

Pariisin rakennukset ja rakennelmat
Ranskan pilvenpiirtäjät
Huone 105

Huone 105 on suomalainen single-julkaisu vuodelta 1982. Se edustaa diskorytmistä iskelmää. Teoksen on säveltänyt Veikko Samuli ja sanoittanut Raul Reiman ja sen tulkitsee Nisa Soraya. Kappale julkaistiin myös albumilla Nisa (1982). "Huone 105" on eräs lajinsa suomalaisista klassikoista, josta on tehty useita versioita vuosikymmenien varrella. Tunnettuja ovat esimerkiksi Einin ja Kikan tulkinnat. Disko-genrestä poikkeaa Jean S.:n versio.

"Huone 105" -singlen b-puoli "Ota vaan" on Esa Niemisen käsialaa. Myös "Ota vaan" julkaistiin Nisa-albumilla. Kappaleesta julkaistiin Paula Koivuniemen tulkinta vuonna 1995.

Rakenne ja sanoitus 
"Huone 105:n" rakenne noudattaa tyypillistä pop-musiikin kaavaa, tosin ilman C-osaa. Intro on noin 18-sekuntinen. Säkeistö etenee sillan kautta kertosäkeeseen, sen jälkeen säkeistö uudelleen sillan kautta kertosäkeeseen ja edelleen kohti loppuhäivytystä. Rakenne on siten ABABBB: kertosäettä toistetaan kappaleen puolivälistä aina loppuun asti.

Laulun todellisuus tapahtuu hotellin meluisassa diskosalissa. Kertoja tapaa siellä henkilön, johon hän ihastuu oitis. Laulun ytimenä on kertojan toive päästä pois diskosta ihastus mukanaan hotellihuoneeseensa, jonka numero on 105. Ihastus on molemminpuolista, koska kertoja laulaa "syvä intohimo meidät jo veikin". Kertosäe alkaa: "Huone sataviis, saavu sinne please", jonka jälkeen taustalaulajat: "paa-paa-pii-a-pap-paa-paa-paa-pii-a-pap-pa". Kertosäe jatkuu: "Huone sataviis, saavu sinne siis", ja taustalaulajat säestävät. Kertosäkeessä on tarinaa eteenpäin vievä jatko-osa: "On ovi auki nyt sulle ---", josta siirrytään säkeistöön. Kertosäkeeseen nostavassa osassa ilmenee, että kertoja on ihastuksensa kanssa edelleen diskossa: he ovat tanssineet "viimeiseen biisiin" asti. Kertoja selventää, että hänelle ja hänen ihastukselleen jää diskosalin sulkeuduttua vain huone 105, joten ihastus ei ilmeisesti ole varannut huonetta samasta hotellista. Tapahtumat huoneessa 105 ovat lopulta kertojan ennakko-odotuksia, lisäksi hän korostaa "jos annan avaimeni sulle".

"Huone 105:stä" on tehty myös humoristissävyinen versio. Se on miksattu Dannyn klassikkoiskelmään "Kesäkatu". Teos päättyy miehen pyyntöön "avaa ovi", ja ääneen, joka ilmentää oven avausta. Mutta tapahtumat huoneessa 105 jäävät myös tämän version ulkopuolelle. Version nimi on "Kesäkatu / Huone 105", ja sen esittävät Nisa Soraya ja Danny.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Huone 105 chords by Nisa Soraya
Helsingin Sanomat: Nisa Soraya muutti Suomeen rauhoittuakseen mutta päätyi laulamaan hitin Huone 105 (3.11.2018)

Veikko Samulin säveltämät kappaleet
Raul Reimanin sanoittamat kappaleet
Iskelmäkappaleet
Kikan kappaleet
Vuoden 1982 kappaleet
Dubnica nad Váhom

Dubnica nad Váhom (vanh. saks. Dubnitz an der Waag, ) on kaupunki Trenčínin alueella, Slovakiassa, lähellä Tšekin rajaa. Se sijaitsee Váh-joen varrella Ilavan syvänteessä Karpaattien ja Strážov vuoriston välissä. Vuonna 2019 kaupungin asukasluku oli 23 550.

Lähteet

Slovakian kaupungit
Anna rakas raju hetki

Anna rakas raju hetki on suomalainen single-julkaisu vuodelta 1985. Se edustaa diskopoljentoista iskelmämusiikkia. Teoksen on säveltänyt Veikko Samuli ja sanoittanut Raul Reiman; sen tulkitsee Nisa Soraya. 7-tuumaisen vinyylisinglen b-puolena on instrumentaaliversio a-puolesta. "Anna rakas raju hetki" ei noussut suosioon välittömästi, vaan sen menestys on kasvanut vuosien varrella. Vuonna 1989 kappaleesta julkaistiin Kikan tulkinta, joka lisäsi sen tunnettavuutta.

"Anna rakas raju hetki" osallistui Kevään sävel -musiikkikilpailuun 1985. Se jäi viimeiseksi kahdestatoista mukanaolijasta.

"Anna rakas raju hetki" julkaistiin 1985 myös analogisella C-kasetilla Kevät '85, joka on aikakaudelleen tavanomainen kattaus yleisön suosimaa kevyttä musiikkia eri artistien esittämänä.

"Anna rakas raju hetki" on saanut kulttisuosiota muun muassa Sorayan vetävän lavakoreografian ansiosta. VIP-Music-yhtiön tuotanto oli aikansa parhaimmistoa sekä äänitteiden teknisen laadun että taiteellisen tason osalta. Kappaleesta tehtiin myös englanninkielinen single "Twilight Children".

"Anna rakas raju hetki" alkaa noin 23-sekuntisella introlla. Laulun kertoja maistelee paukustaan ja etsii tulta savukkeeseensa. Yllättäen joku tulee antamaan hänelle tulta, minkä jälkeen kertoja tanssii tämän kanssa. Tanssin jälkeen pari päätyy "villiin sekä rajuun hetkeen", jonka luonteesta kertoja esittää varsin suoraviivaisia vihjailuja.

Kevään sävelessä 1985 taltioitua lavaesitystä oli katsottu YouTube-palvelussa syyskuuhun 2020 mennessä noin 950 000 kertaa.

Lähteet

Veikko Samulin säveltämät kappaleet
Raul Reimanin sanoittamat kappaleet
Iskelmäkappaleet
Vuoden 1985 kappaleet
Sifonki

Sifonki tai šifonki (<  ’lumppu, riepu’) on erittäin ohutta, läpikuultavaa ja hyvin laskeutuvaa kangasta. Sitä käytetään muun muassa huiveissa, naisten puseroissa ja puvuissa sekä verhoissa. Sifonkia tehdään eri materiaaleista, alun perin silkistä, vuodesta 1938 lähtien myös nailonista ja 1958 lähtien polyesteristä. Sifonki on hiukan joustavaa, kiiltävää ja karkean tuntuista. Ohutta ja liukasta sifonkia on vaikea ommella.

Lähteet

Kangaslajit
Girls Like You

Girls Like You on yhdysvaltalaisen popyhtye Maroon 5:n kappale, joka julkaistiin viidentenä singlenä yhtyeen kuudennelta studioalbumilta Red Pill Blues toukokuussa 2018. Kappaleessa vierailee rap-artisti Cardi B.

Kappaleen ovat kirjoittaneet Adam Levine, Cardi B, Henry Walter, Brittany Talia Hazzard, Jason Evigan ja Gian Stone. Sen tuotannosta vastaa Evigan ja Cirkut.

”Girls Like You” ylsi kotimaassaan Billboard Hot 100 -listan kärkeen. Se oli yhtyeen ensimmäinen listaykkönen sitten vuoden 2012 singlen ”One More Night”.

Kappaleet

Digitaalinen lataus

Lähteet 

Maroon 5:n kappaleet
Vuoden 2017 kappaleet
Lepolan hautausmaa (Lappeenranta)

Lepolan hautausmaa sijaitsee Lappeenrannan Lepolan kaupunginosassa. Ilmari Wirkkalan suunnittelema Lepola vihittiin käyttöön 4. kesäkuuta 1939.         

Lepolassa on veteraanihaudoille sekä uurnahaudoille tarkoitettu oma hautausalue. Lepolassa sijaitsee myös siunauskappeli, joka on rakennettu vuosien 1938–1939 aikana.

Lepolaan on haudattu Simolan pommituksessa kuolleet henkilöt.

Lähteet 

Suomen hautausmaat
Lappeenranta
Rivas (täsmennyssivu)

Rivas tarkoittaa muun muassa seuraavia:

 Rivas, kaupunki Nicaraguassa
 Rivas-Martinezin ilmastoluokitus, eräs ilmastoluokitus

Henkilöitä
 Ángel de Saavedra de Rivas (1791–1865), espanjalainen runoilija, kirjailija ja poliitikko
 Eva Rivas (s. 1987), armenialais-venäläinen laulaja
 Fabio Mamerto Rivas Santos (1932–2018), dominikaanilainen roomalaiskatolinen piispa 
 Gabriel Rivas (s. 1986), ranskalainen alppihiihtäjä
 José Colomer Rivas (1935–2013), espanjalainen hockeypelaaja ja olympiamitalisti
 Lázaro Rivas (1975–2013), kuubalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiamitalisti ja henkirikoksen uhri
 Nelson Rivas (s. 1983), kolumbialainen jalkapalloilija

Katso myös
 Rivaz

Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan