Valtiomuoto

Valtiomuoto tarkoittaa poliittisten instituutioiden muodostamaa valtiojärjestystä, jonka tarkoitus on hallita valtiota ja sen kansaa. Valtiomuoto on yleensä valtion hallinnon päättämä ja määrittelemä. Yhteiskuntatieteellinen määritelmä voi poiketa valtiomuodon yleisestä määritelmästä, esimerkiksi monarkia voi joskus ollakin sotilaiden tukema totalitaristinen diktatuuri tai kansantasavallaksi kutsuttava muistuttaa enemmän yksipuoluejärjestelmän alaista poliisivaltiota. 

Valtion hallinnon voi myös korvata siirtymäaika tai tilapäinen siirtymäajan hallinto (monarkioissa käytetään usein nimitystä interregnum), jota ei voi nimittää valtiomuodoksi. Esimerkiksi Suomessa käytiin vuosina 1917–1919 läpi siirtymävaihe, jonka aikana maan tulevasta valtiomuodosta ei ollut varmuutta. Nykyaikana siirtymäajan hallinto on voimassa esimerkiksi Egyptissä, jossa valta siirtyi vuonna 2011 sotilasjuntalle. Siirtymäaikaa tai siirtymäajan hallintoa kutsutaan joskus virheellisesti anarkiaksi, vaikka se onkin on oma epähierarkkinen hallintomuotonsa.

Valtiomuotoja 
Demokratia – politiikasta päätetään enemmistön mielipiteen mukaan päätöksentekomenetelmässä, joka on avoin kaikille tai useimmille kansalaisille
 tasavalta – kansalaiset ovat tasavertaisessa asemassa toisiinsa nähden, valtionpäämiehenä yleensä presidentti
 perustuslaillinen monarkia – monarkki on valtionpäämies, mutta todellinen valta on demokraattisesti valitulla parlamentilla ja hallituksella, joka myös määrittää hallitsijan valtaoikeudet

Liittovaltio – liittovaltio eli federaatio on valtio, joka koostuu useista itsehallinnollisista osavaltioista, joilla voi teoriassa olla myös toisistaan eriävä itsehallinto (esimerkiksi tasavalta ja perustuslaillinen monarkia)

Sotilasjuntta – hallinnosta vastaavat sotilaat, jotka ovat ottaneet vallan; on useimmiten merkinnyt diktatuuria, mutta poikkeuksiakin on, kuten neilikkavallankumouksella valtaan noussut kansallisen pelastuksen juntta Portugalissa 1974–1976.

Teokratia – suurin valta kuuluu uskonnolliselle yhteisölle tai uskonnollisille johtajille
 kirkkovaltio – kirkko ja kirkon johto muodostaa uskonnollisen yhteisön ja sen hallinnon, kuten Vatikaanivaltio
 islamilainen tasavalta – valtiomuoto on tasavalta ja maassa on parlamentti, mutta islamlaisella lailla saattaa olla merkittäväkin vaikutus hallintoon

Diktatuuri – yksi henkilö, ryhmä tai puolue (yksipuoluejärjestelmä) hallitsee valtiota, äärimmillään totalitarismi
 sosialistinen valtio – maata johtaa kommunistinen puolue, joka soveltaa hallinnossaan marxismi-leninismiä
 juche – totalitaristisen Pohjois-Korean ideologia

Historiallisia valtiomuotoja 
Kalifaatti – kalifin johtama islamilainen teokraattinen valtio

Fasismi – totalitaarinen järjestelmä Italiassa, jossa puoluejärjestelmä ja parlamentti korvattiin ammattikunnista muodostetulla korporaatiolaitoksella

Kansallissosialismi – natsi-Saksan muodostanut äärikansallismielinen, rasistinen, populistinen ja johtajakeskeinen absolutistinen diktatuuri, joka lainasi fasismilta joitain piirteitä ja käytäntöjä ja sosialismilta komentotalouden jääden todellisuudessa hallintomuotona sekavaksi ja keskeneräiseksi johtajanpalvontakultiksi. 

Neuvostotasavalta – Neuvostoliiton osavaltiot

Lähteet

Viitteet 

Valtiomuodot
Seulonnan keskeiset artikkelit