joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Louis Vuitton

Louis Vuitton Malletier eli Louis Vuitton (lyhennettynä LV) on vuonna 1854 perustettu ranskalainen muotialan yritys. Se on saanut nimensä perustajansa Louis Vuittonin (1821–1892) mukaan. Vuitton oli ranskalainen laukkusuunnittelija, joka loi maineensa 23-vuotiaana valmistamalla ensimmäisenä ilmatiiviitä, kevyitä ja pinottavia tasakantisia matka-arkkuja yläluokalle Pariisissa. Siihen asti arkkujen kannet olivat aina olleet kaarevia, jotta sadevesi valuisi pois. Yritys valmistaa nykyään myös vaatteita, kenkiä ja muita asusteita.

Louis Vuittonin pääsuunnittelija on ranskalainen Nicolas Ghesquière. Liikkeitä on ympäri maailman 58 maassa yhteensä 460. Helsinkiin avattiin Suomen ensimmäinen Louis Vuitton -myymälä huhtikuussa 2008.

Historia
Vuonna 1854 avattiin ensimmäinen Louis Vuitton -myymälä Pariisiin, Rue Neuve des Capucines'lle. Liikkeen ykköstuote oli korkealuokkainen litteä matka-arkku, jonka sai matkalle helposti mukaan. Vuodesta 1888 Vuittonin matka-arkuissa oli beige-ruskea shakkiruutukuvio erotukseksi muista matka-arkuista. Kuvio on nimeltään Damier Canvas. Monogrammi "LV" lisättiin yrityksen tuotteisiin vasta perustajan kuoleman jälkeen vuonna 1896. Monogrammin kehitti Louis Vuittonin poika Georges, jotta tuotteet erottuisivat kopioista. 

Vuonna 1977 Louis Vuitton -yhtymän toimitusjohtajaksi nimitettiin Henri Racamier, joka oli tullut Vuittonien sukuun avioliiton kautta. Hän loi konseptin, jossa laukkuja myydään ainoastaan yhtymän omissa myymälöissä.

Tammikuussa 2010 syntyi Ruotsissa kohu siitä, kun sosialidemokraattien puheenjohtaja Mona Sahlin oli Svenska Dagbladet -lehden kuvassa ystävättäreltään 50-vuotislahjaksi saamansa vaaleanpunaisen Louis Vuitton Antigua Cabas -käsilaukun kanssa. 6 000 kruunun eli noin 600 euron arvoisen laukun pitäminen ei ollut arvostelijoiden mielestä sosialidemokraattien johtajalle sopivaa. Kriitikot pitivät laukkua "merkkinä työväenliikkeen alamäestä" ja jopa "uhkaavan sosiaalidemokraattien menestystä ensi syksyn vaaleissa".

LVMH
Louis Vuitton ja alkoholijuomavalmistaja Moët Hennessy yhdistyivät 1987 LVMH-konserniksi. Vuonna 2007 konsernin liikevaihto oli 3,5 miljardia euroa.

Arvostelua
Louis Vuitton käyttää tuotteidensa valmistajina laittomia maahantulijoita. Italialaisen tutkivan journalismin TV-ohjelman Reportin mukaan laittoman ja järjestäytymättömän työvoiman hyväksikäyttö on yleistä luksusmuotituotteiden alalla. Käytäntö on, että muotitalo suunnittelee tuotteen ja tekee siitä mallikappaleen, mutta sen valmistus on siirretty alihankkijoiden ketjulle, jonka viimeinen lenkki on halpa, laiton työvoima.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Louisvuitton.com 
 Louis Vuitton Luggage  

Jalkinevalmistajat
Tekstiilivalmistajat
Ranskalaiset muotisuunnittelijat
Vaatemerkit
Kenkämerkit
Seulonnan keskeiset artikkelit
Jonas Bjerre

Jonas Bjerre (s. 21. syyskuuta 1976) on tanskalainen muusikko.  Hän on Mew-yhtyeen laulaja ja kitaristi, ja sanoittaa suurimman osan yhtyeen kappaleista. Bjerre on myös tehnyt Mew’n live-esiintymisissä nähtävät animaatiot. Bjerre vaikuttaa myös yhtyeissä Apparatjik ja Diamonds for Eyes.

Bjerren ääni on epätavallisen korkea ja alakuloinen, mikä tekee Mew’n esitykset omaleimaisiksi. Bjerre voitti Danish Music Awards -palkinnon vuoden tanskalaisena laulajana vuonna 2006. Koulusivistyksensä Bjerre on saanut Bernadotteskolessa ja Aurehøj Amtsgymnasiumissa.

Tanskalaiset laulajat
Tanskalaiset kitaristit
Vuonna 1976 syntyneet
Elävät henkilöt
Tourujoki

Tourujoki on pieni joki Jyväskylässä, pituudeltaan kaksi kilometriä. Se virtaa Palokkajärvestä Jyväskylän keskustan itäpuolitse Jyväsjärveen. Taulumäen kirkon vieressä sijaitsee Tourujoen luonnonsuojelualue ja joen viertä kulkeva luontopolku. Tourujoessa on myös Tourujoen vesivoimalaitos.

Ennen tehtaan padon rakentamista lohi nousi jokea pitkin yläpuolisiin vesistöihin. Joki oli myös yleinen kulkuväylä Jyväskylän pitäjästä kaupunkiin. Kankaan paperitehdas laski jätevetensä lähes puhdistamattomana Tourujokeen 1970-luvulle saakka, jolloin valmistui mekaaninen jätevedenpuhdistuslaitos. Vielä 1980-luvulla veden väri saattoi vaihdella päivittäin ja rikkihappopäästöt happamoittivat vettä ja aiheuttivat kalakuolemia. Tehtaan jätevedenkäsittelyä kehitettiin edelleen 1990-luvulla. Jyväskylän yliopiston selvityksen mukaan Tourujoki aiheuttaa Jyväsjärven ravinnekuormasta 90 prosenttia ja kiintoaineesta 80 prosenttia.

Joen laakso on vesieroosion muovaama ja muuttaa yhä muotoaan. Alue on kasvistoltaan ja eläimistöltään runsas. Sinne on perustettu 3 hehtaarin luonnonsuojelualue kahdessa osassa vuosina 1981 ja 1991. Rauhoitushankkeita alettiin ajaa jo 1970-luvun alussa.  Alueen 700 metriä pitkä, vuonna 1995 perustettu luontopolku on taas käytössä, mutta se oli suljettuna keväästä 2008 lähtien maamassojen siirtymisen takia.

Asuinalue 
Tourujoen asuinalue on vanhempia puutaloja sekä pienkerrostaloja sisältävä 1400 asukkaan alue ydinkeskustan, kauppatorin ja Tourujoen länsipuolen välille. Alueella sijaitsee Jyväskylän vanha hautausmaa. Tourujoen mukaan on nimetty myös sen itäpuolella sijaitseva Tourulan alue.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Tourujoki Jyväskylän kaupungin kartalla
 Jyväskylän kaupunki / Ympäristöosasto / Aluekuvailut  (Tietoa Tourujoen luonnonsuojelualueesta)

Suur-Päijänteen alue‎
Jyväskylän joet
Tourula
Vuolinko

Vuolinko on Mikkelin kaupunkiin kuuluva taajama, joka sijaitsee noin viiden kilometrin päässä Mikkelin keskustasta. Vuolingon rautatieasema 1905 ja 1975 välisenä aikana ja se toimi junien kohtauspaikkana vuoteen 2001.  Alueelta on löytynyt rautakautisia muinaisjäänteitä. 1500-luvun puolivälissä Vuolingon neljänneskunta oli osa Visulahden pitäjää. Vuolingonjärven rannalla sijaitsee Halttusten tila tai Vuolingon tila, jonka nimi tulee talon 1800-luvulla omistaneista Halttusista. Maatila on ollut asutettuna ainakin 1700-luvulta lähtien, ja se toimi vuoteen 1838 kruunutilana.

Lähteet

Kirjallisuutta 
 
 
 
 

Mikkelin kaupunginosat
Mikkelin maalaiskunnan kylät
Vihreä talous

Vihreä talous tarkoittaa talousjärjestelmää, jossa ekosysteemin hyvinvointi otetaan huomioon kiinteänä osana järjestelmää. Käsite kattaa laajan joukon erilaisia ideoita, eikä sen taustalla ole yhtenäistä teoriaa. Puhuttaessa vihreästä taloudesta korostetaan toimintamekanismien ja tavoitteiden erilaisuutta verrattuna valtavirran taloustieteeseen. Vihreä talous poikkeaa akateemisen taloustieteen valtavirrasta ja ympäristötaloustieteestä hylkäämällä eräitä sen peruspremissejä kuten hyödyn maksimoimisen.

Vihreä talous nähdään laajempana käsitteenä kuin ekologinen kapitalismi, joka tähtää lähinnä kestävän kehityksen saavuttamiseen tavanomaisen taloustieteen keinoin. Keskeinen teema on luonnon arvojen korostaminen, ja tuotantomäärän sekä rahan merkitystä pidetään ylikorostuneina. Luonnon ajatellaan tuottavan itsessään luonnon pääomaa, eikä sitä pidetä pelkkänä raaka-ainevarastona. Paikallista toimintaa yhteisön kokoon sopivassa mittakaavassa pidetään globaalia toimintaa parempana.

Vihreä talous Suomessa 
Alan suomenkielinen perusteos on Osmo Soininvaaran 1990 kirjoittama teos Vihreä markkinatalous. Soininvaaran markkinatalouden vihreässä versiossa yritetään sovittaa yhteen eriseuraisilta tuntuvat tavoitteet ekologinen vastuullisuus, sosiaalinen oikeudenmukaisuus, yksilön vapauden kunnioittaminen sekä taloudellisen hyvinvoinnin turvaaminen. Keinoja ovat muun muassa perustulo sekä haitta- ja resurssiverot.

Kirjallisuus
 Soininvaara, Osmo: Vihreä markkinatalous (Hanki ja jää, 1990) ISBN 951-8916-22-5

Katso myös
 Kestävä kehitys
 Luonnonkapitalismi
 Biotalous
Talousjärjestelmät
Yhtenä iltana

Yhtenä iltana on Hectorin albumi. Se on järjestyksessään 15. Hectorin albumi ja on ilmestynyt vuonna 1990, marraskuussa, koska se oli Hectorin uran 25-vuotisalbumi ja Hector aloitti uransa vuoden 1965 loppupuolella. Levyn tuottajana on muusikko Pave Maijanen, josta tuli Hectorin yhteistyökumppani vuoteen 1993 asti. Levyn on julkaissut Flamingo.

Albumin musiikki on rockia ja folkia. Se myi platinaa.

Kappaleet
Kaikki kappaleet kirjoittanut Hector, ellei toisin mainittu.

Muusikot 
 Hector – laulu, akustinen kitara
 Pave Maijanen – laulu, kitarat, mandoliini, basso, huuliharppu, VOX-urut
 Juha Tikka – basso
 Keimo Hirvonen – rummut
 Jarmo Nikku – kitarat
 Esa Kotilainen – urut, mellotron, haitari
 Mongo Aaltonen – lyömäsoittimet
 Sonja Lumme – taustalaulu
 Markku Veijonsuo – pasuuna
 Erja Joukamo-Ampuja – käyrätorvi
 Jorma Vuorenmaa – käyrätorvi

+

 Juha Aalto – äänittäjä

Singlet 
 ”Juodaan viinaa” / ”Illat pitenee”
 ”Yhtenä iltana” / ”Väärät naamat”
 ”Älä tee sitä” / ”Yhtenä iltana”
 ”Markan valheet” / ”Halvat pelit”

Lähteet 

Hectorin albumit
Vuoden 1990 albumit
Pave Maijasen tuottamat albumit
Pekka ja Pätkä sammakkomiehinä

Pekka ja Pätkä sammakkomiehinä on Armand Lohikosken käsikirjoittama ja ohjaama elokuva vuodelta 1957. Se on Suomen Filmiteollisuuden tuottaman 13-osaisen Pekka Puupää -sarjan yhdeksäs elokuva. Tarina jatkuu seuraavassa Pekka Puupää -elokuvassa, Pekka ja Pätkä Suezilla. Elokuvassa on kohtaus, jossa Pekka ja Pätkä esittävät taikureita. Heidän käyttämänsä taikasanan "ananasakäämä" on Timo Taikuri tehnyt myöhemmin tunnetuksi.

Lohikoski ohjasi kaikki Suomen Filmiteollisuuden Puupää-elokuvat ensimmäistä ja viimeistä lukuun ottamatta. Monet hän myös käsikirjoitti, ja neljässä hänellä oli pieni rooli.

Sammakkomies-elokuvaa on pidetty sarjan parhaana. Pekka ja Pätkä joutuvat kiertuemuusikkoina kertausharjoituksiin ja edustamaan laivastoa nyrkkeilyottelussa maavoimia vastaan. Eräs kriitikko kehuu elokuvan etenevän sujuvasti ja toteaa, että se sisältää monen tason huumoria, kansanomaista kaskuperinnettä ja alkavaa rockkulttuuria. Toinen kriitikko tunnustaa, että vaikka elokuvassa "ei ole älyn häivääkään", se viehättää häntä omalla omituisella tavallaan. Wilénin merenneitohahmosta hän löytää julkeaa rohkeutta.

Juoni 
Pekka ja Pätkä perustavat kahden miehen orkesterin. Ennen lähtöään kiertueelle he opettelevat musiikkiliikkeen näyteikkunassa esillä olevan Hippaa ja Hoppaa -kappaleen nuotit ja harjoittelevat sitä kadulla. Kiertueella Turussa ja Tampereella harvalukuinen yleisö ei ole tyytyväinen esitykseen, vaan poistuu ärtyneenä salista. Kun Porissakin on läsnä vain yksi nukkuva katsoja, palaavat epäonnistuneet muusikot takaisin Helsinkiin. Kotona odottaakin kertausharjoituskutsu, ja kaksikko joutuu sammakkomieskurssille. Ollessaan harjoittelemassa uintitekniikkaa ulkosaaristossa, he löytävät luodolta merenneidon ja ottavat hänet mukaansa. Kaverukset jättävät Helmi-merenneidon odottelemaan kylpyammeeseen josta Justiina hänet löytää luullen sitä isoksi haueksi. Hän huutaa talonmies Pikkaraista apuun ja tämä kimpaantuneena tuleekin paikalle. Molemmat ovat näkemästään merenneidosta suunniltaan. Helmi päätyy lopulta Linnanmäen huvipuistoon vedenneidoksi (eräs silloinen vetonaula). Elokuvassa on myös nyrkkeilyottelu laivasto vastaan maavoimat.

Lopulta kaksikko kotiutetaan kiitoksin. Heidän lukiessaan sanomalehteä puistonpenkillä kaksi Suezille lähdössä olevaa YK-rauhanturvamiestä kolkkaa heidät tainnoksiin ja vaihtaa univormunsa heidän kanssaan. Pekka ja Pätkä toimitetaan taksilla Seutulan lentokentälle, josta lähtevä lentokone vie heidät Suezille suomalaiseen YK-rauhanturvakomppanian leiriin.

Näyttelijät

Lähteet

Armand Lohikosken ohjaamat elokuvat
Armand Lohikosken käsikirjoittamat elokuvat‎
Sammakkomiehinä
Suomalaiset mustavalkoelokuvat
Vuoden 1957 suomalaiset elokuvat
M/S Prestige

Prestige oli yksirunkoinen öljytankkeri, joka valmistui Hitachi Zōsenin telakalla Maizurun kaupungissa, Kioton prefektuurissa, Japanissa 30. maaliskuuta 1976. Se upposi Espanjan rannikon edustalla 19. marraskuuta 2002 ja aiheutti laajan öljyonnettomuuden. Tuhansia kilometrejä rantaviivaa ja yli tuhat rantaa saastui Espanjan ja Ranskan rannikolla. Kalastusteollisuus kärsi myös suuresti onnettomuudesta.

Prestige sai myrskyssä reiän runkoonsa. Eri maiden viranomaiset kielsivät tankkerin hinaamiseen satamiinsa öljyvahingon pelossa. Onnettomuuden sattuessa Prestigen kuudesta säiliöstä kaksi keskimmäistä oli tyhjiä. Toinen niistä täyttyi ja aiheutti kallistuman, jonka seurauksena miehistö evakuoitiin. Myös toinen säiliö täyttyi. 70 000 tonnin alus ei kestänyt sitä vaan murtui säiliöiden kohdalta kahteen osaan. Laivan etuosa upposi lähes pystysuorassa. Takaosa upposi myös suhteellisen jyrkässä kulmassa. Osat vajosivat yli 3 500 metrin syvyyteen, missä niistä alkoi vuotaa öljyä. Tämä aiheutti mittavia ympäristövahinkoja Espanjan ja Ranskan länsirannikolla. Prestige oli 250 metrin pituinen ja painoi yli 70 000 tonnia, joten se oli Titanicia painavampi. Turmasta ei aiheutunut henkilövahinkoja.

Lähteet

Aiheesta muualla 

New Scientistin artikkeli
Kuva uppoavasta tankkerista

Prestige
Prestige
Prestige
Prestige
Atlantin hylyt
Moniperintä

Moniperintä () on olio-ohjelmointikielen ominaisuus laajentaa toimintoja useasta luokasta perinnällä.

Kaikki perintää tukevat ohjelmointikielet eivät tue moniperintää tai asettavat rajoituksia sen käytölle.

Moniperinnän tarpeellisuudesta on kiistelty useita vuosia. Eräissä tapauksissa sen riskit katsotaan liian suuriksi verrattuna sen hyötyihin. 

Ohjelmointitason ongelmat voidaan ratkaista ilmankin moniperintää, mutta sen käyttö voi myös helpottaa toteutuksen tekemistä riippuen ratkaistavan ongelman laadusta.

Virtuaalinen moniperintä 

Niin sanotussa timanttimuodon moniperinnässä voi tulla vastaan tilanne, jossa periytynyt luokka saa kaksi toteutusta samasta kantaluokassa olevasta toteutuksesta. Yksiselitteinen viittaus perittyyn muuttujaan tai metodiin vaikeutuu vastaavassa tilanteessa.

C++ ratkaisee ongelman tukemalla virtuaalista moniperintää, jonka avulla periytyy vain yksi toteutus yhteisen kantaluokan jäsenistä.

Toteutukset 

Moniperintää tukevat kielet kuten C++, Eiffel, OCaml ja Scala.

Rajattua moniperintää (interface eli rajapintaperintää) tukevat kielet kuten Ada, C# ja Java.

Lähteet 

Olio-ohjelmointi

sv:Multipelt arv
Pour l’Afrique et pour toi, Mali

Pour l'Afrique et pour toi, Mali (”Afrikan ja sinun puolestasi, Mali”) on Malin kansallislaulu. Laulu hyväksyttiin käyttöön 9. elokuuta 1962. Sen sanat on laatinut maan tuolloinen maatalousministeri Seydou Badian Kouyaté. Laulun on säveltänyt Banzoumana Sissoko. Ranskankielisen version lisäksi laulusta on olemassa myös bambarankielinen versio.

Ranskankielinen teksti 

 À ton appel, Mali,
 Pour ta prospérité
 Fidèle à ton destin
 Nous serons tous unis,
 A Un peuple, un but, une foi.
 Pour une Afrique unie
 Si l'ennemi découvre son front
 Au dedans ou au dehors
 Debout sur les remparts
 Nous sommes résolus de mourir.

Kertosäe:

 Pour l'Afrique et pour toi, Mali,
 Notre drapeau sera liberté.
 Pour l'Afrique et pour toi Mali
 Notre combat sera unité.
 Ô Mali d'aujourd'hui
 Ô Mali de demain
 Les champs fleurissent d'espérance
 Les cœurs vibrent de confiance

 Debout villes et campagnes
 Debout femmes, jeunes et vieux
 Pour la patrie en marche
 Vers l'avenir radieux
 Pour notre dignité
 Renforçons bien nos rangs
 Pour le salut public
 Forgeons le bien commun
 Ensemble au coude à coude
 Faisons le sentier du bonheur.

Kertosäe

 La voie est dure très dure
 Qui mène au bonheur commun
 Courage et devouement
 Vigilence à tout moment
 Vérité des temps anciens
 Vérité de tous les jours
 Le bonheur par le labeur
 Fera le Mali de demain.

Kertosäe

 L'Afrique se lève enfin
 Saluons ce jour nouveau
 Saluons la liberté
 Marchons vers l'unité
 Dignité retrouvé
 Soutient notre combat
 Fidèle à notre serment
 De faire l'Afrique unie
 Ensemble debout mes frères
 Tous au rendez-vous de l'honneur.

Lähteet

Kansallislaulut
Malilainen kulttuuri
Kretinismi

Kretinismi on kehityshäiriö, jossa ihminen jää lyhytkasvuiseksi ja vajaaälyiseksi. Kretinismin aiheuttaa kilpirauhasen riittämätön tyroksiinihormonin tuotanto, henkilö kärsii siis kilpirauhasen vajaatoiminnasta. Kretinismistä kärsivää ihmistä kutsutaan kretiiniksi. Kretinismi on kehitysvammaisuuden aiheuttaja.

Kretiinejä syntyy pääasiassa kehitysmaissa, missä ravinto on yksipuolista ja kivennäisaineista, etenkin jodista, on puutetta. Usein jo odottavan äidin jodinpuute riittää aiheuttamaan kretinismiä. Kymmenien miljoonien lasten kehitys on enemmän tai vähemmän häiriintynyt jodin puutteen vuoksi. Kretinismiä kehitysmaissa voitaisiin vähentää lisäämällä ruokasuolaan jodia.

Aivolisäkeperäinen kretinismi on harvinainen perinnöllinen kretinismin muoto, missä lyhytkasvuisuus ja kehitysvammaisuus aiheutuu tyreotropiinin puutteesta.

Suomessa kaikki vastasyntyneet tutkitaan kretinismin varalta seulomalla järjestelmällisesti vastasyntyneiden kilpirauhasarvot.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Umpierityssairaudet
Kehitysvammaisuus
Aliravitsemus

Aliravitsemus on tila, jossa henkilö ei saa riittävästi energia- tai suojaravintoaineita. Se on virheravitsemuksen muoto. Aliravitsemus voi johtaa kuolemaan.

Aliravitsemuksesta erotetaan neljä eri tyyppiä:
 pitkäaikainen aliravitsemus
 tietyn ravintoaineen aiheuttama puutostila
 akuutti aliravitsemus
 uusiutuva aliravitsemus ja kierre

Oireet 
Aliravitsemuksen oireita ovat esimerkiksi hengitysvaikeudet, sisäelinten vauriot ja toimintahäiriöt, hiustenlähtö, jalkojen turpoaminen. Pahastikaan aliravittu ihminen ei näytä välttämättä kovin luisevalta.

Kehitysmaissa 
Yleisin ja vakavin kehitysmaissa tavattava aliravitsemuksen muoto on kvašiorkor. Sitä esiintyy 9–24kk ikäisillä lapsilla, joiden proteiininsaanti on romahtanut imetyksen päätyttyä. Kasvu on hidastunut ja lapsella on turvotusta kasvoissa ja vatsan alueella. Taudin edetessä lapsi menettää toimintahalunsa, lihakset surkastuvat ja lapsi menettää kykynsä kävellä. Myös ihomuutoksia ilmentyy. Lapsesta tulee ärtyisä ja apaattinen, koska tauti vaikuttaa mielialaan ja neurologisiin toimintoihin. Tervehtymisennuste on kuitenkin hyvä, jos lapsi saadaan hoitoon.

Toinen aliravitsemuksen muoto on marasmi. Tunnusmerkkejä ovat lyhyys ja laihuus ikään nähden, paksuvatsaisuus, laihat lihakset ja ohut rasvakerros sekä ryppyiset kasvot kuin vanhuksella.

Länsimaissa 
Runsaan energiankulutuksen ja riittämättömän ravinnonsaannin  yhdistelmä voi johtaa luun tiheyden tai laadun heikkenemiseen, rasitusmurtumiin ja naisilla myös kuukautiskierron häiriöihin. Riittämätöntä ravinnonsaantia esiintyy paljon etenkin naisurheilijoilla, joista jopa 16-60 prosenttia sairastaa niin sanottua naisurheilijan oireyhtymää. Sen oireita ovat liian niukka ravitsemus, luustomuutokset ja kuukautishäiriöt.

Katso myös 
 Alipainoisuus
 Nälkiintyminen
 Anoreksia nervosa

Lähteet 
 Kehitysmaiden terveys ja sairaus, 1989, ISBN 952-895-100-7.

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Aliravitsemus, YK:n Maailman ruokaohjelma.

Ravinnon terveysvaikutukset
Seulonnan keskeiset artikkelit
All Hail, Liberia Hail

All Hail, Liberia, Hail! ("Tervehtikää kaikki Liberiaa, tervehtikää!") on Liberian kansallislaulu. Laulun sanoitti Daniel Bashiel Warner ja sen sävelsi Olmstead Luca. Vaikka Luca sävelsi laulun vasta 1860, julistettiin Warnerin runo kansallislauluksi jo maan itsenäistyessä 1847.

Teksti 

All hail, Liberia, hail! (All hail!)
All hail, Liberia, hail! (All hail!)
This glorious land of liberty
Shall long prevail.
Though new her name,
Great be her fame,
And mighty be her powers,
And mighty be her powers.
In joy and gladness
With our hearts united,
We'll shout the freedom
Of a race benighted,
Long live Liberia, happy land!
A home of glorious liberty,
By God's command!
A home of glorious liberty,
By God's command!

All hail, Liberia, hail! (All hail!)
All hail, Liberia, hail! (All hail!)
In union strong success is sure.
We cannot fail!
With God above
Our rights to prove,
We will o'er all prevail,
We will o'er all prevail!
With heart and hand our country's cause defending,
We'll meet the foe with valour unpretending.
Long live Liberia, happy land!
A home of glorious liberty,
By God's command!
A home of glorious liberty,
By God's command!

Käännös 

Tervehtikää kaikki Liberiaa, tervehtikää!
Tervehtikää kaikki Liberiaa, tervehtikää!
Tämä vapauden kunniakas maa
tulee kestämään pitkään.
Vaikka hänen nimensä on uusi,
olkoon hänen maineensa suuri
ja mahtavat voimansa,
ja mahtavat voimansa.
Iloiten ja riemuiten,
yhtynein sydämin,
me huudamme vapautta
armoitetulle rodulle.
Kauan eläköön Liberia, onnellinen maa!
Loistavan vapauden kotimaa,
Jumalan käskystä!
Loistavan vapauden kotimaa,
Jumalan käskystä!

Tervehtikää kaikki Liberiaa, tervehtikää!
Tervehtikää kaikki Liberiaa, tervehtikää!
Lujassa liitossa menestys on varma.
Me emme voi epäonnistua!
Kun taivaan Jumala
suojaa oikeuttamme,
me voitamme kaikki!
Me voitamme kaikki!
Maatamme puolustavin käsin ja sydämin
me kohtaamme vihollisen aidolla voimalla.
Kauan eläköön Liberia, onnellinen maa!
Loistavan vapauden kotimaa,
Jumalan käskystä!
Loistavan vapauden kotimaa,
Jumalan käskystä!

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Kuuntele laulu

Kansallislaulut
Liberialainen kulttuuri
Tim Lobinger

Tim Lobinger (s. 3. syyskuuta 1972 Rheinbach) on saksalainen seiväshyppääjä.

Lobinger voitti pronssia nuorten Euroopan-mestaruuskilpailuissa vuonna 1991. Sisäratojen maailmanmestaruuden hän voitti Birminghamissa 2003 ja pronssia hän sai Moskovassa 2006. Aikuisten EM-kilpailuissa hän on voittanut hopeaa vuosina 1998 ja 2006 sekä pronssia vuonna 2002. Sisäratojen EM-kilpailuissa hän on voittanut mestaruuden vuosina 1998 ja 2002 sekä pronssia vuonna 2005.

Olympialaisissa ja ulkoratojen MM-kilpailuissa Lobinger ei ole sijoittunut mitalisijoille. Atlantan olympialaisissa 1996 hän oli seitsemäs, Sydneyssä 2000 kolmastoista, Ateenassa 2004 yhdestoista ja Pekingissä 2008 hän karsiutui. MM-kilpailuissa hän oli yhdestoista Göteborgissa 1995, neljäs Ateenassa 1997, kuudes Sevillassa 1999, viides Pariisissa 2003 sekä Helsingissä 2005 ja kahdeksas Osakassa 2007. MM-hallikilpailuissa Lobinger on vuosien 2003 ja 2006 mitalien lisäksi sijoittunut viidenneksi vuosina 1997, 2004 ja 2008. EM-hallikilpailuissa hän on mitalisijojen lisäksi sijoittunut kuudenneksi vuonna 1996, viidenneksi vuonna 2007 ja kahdeksanneksi vuonna 2011. Vuonna 2000 hän jäi EM-hallikilpailuiden loppukilpailussa ilman tulosta. Vuonna 1994 Lobinger karsiutui sekä sisä- että ulkoratojen EM-kilpailuiden loppukilpailusta ja vuonna 1995 hän karsiutui MM-hallikilpailuiden loppukilpailusta. 

Lobinger on voittanut Saksan-mestaruuden ulkoradoilla vuosina 1993, 1994, 1997–2000, 2003, 2005 ja 2008, sekä sisäradoilla vuosina 1997, 2000, 2003, 2004, 2006 ja 2008.

Lobingerin ulkoratojen ennätys on vuosina 1997 ja 1999 hypätty 600 cm. Tulos on myös Saksan kaikkien aikojen toiseksi paras (Danny Eckerin kanssa) ja hän on yksi kuusi metriä ylittäneistä hyppääjistä. Sisäradoilla hänen ennätyksensä on 595 cm. Vuonna 1999 Lobinger otteli kymmenottelussa 7346 pistettä, ja teki ottelusarjassaan kautta aikain parhaan kymmenottelun seiväshyppytuloksen 576 cm.

Lobinger oli aikaisemmin naimisissa kolmiloikkaaja Petra Lobingerin (o.s. Laux) kanssa. Tim Lobingerilla on kolme lasta.

Lobinger on sairastanut leukemiaa vuodesta 2017, ja huolimatta siitä, että hoito on ajoittain näyttänyt tehoavan, on syöpä uusiutunut.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Lobingerin kotisivut 

Saksalaiset seiväshyppääjät
Vuonna 1972 syntyneet
Elävät henkilöt
Fintoto

Fintoto Oy oli suomalaisten totopelien järjestämisestä ja markkinoinnista vastaava yritys. Se perustettiin vuonna 2001. Yhtiön koko osakekannan omisti Suomen Hippos ry, joka vastasi totopeleistä Fintoton perustamiseen saakka. Suomen ravikilpailuiden lisäksi se tarjosi mahdollisuuden pelata myös ulkomaisia hevosurheilutapahtumia. 

Vuoden 2012 alusta lähtien Fintoto Oy vastasi kaikkien hevospelien myymisestä Suomessa. Aikaisemmin hevospelejä Suomessa järjesti Fintoton lisäksi myös Veikkaus Oy, jolla oli valikoimissaan V5- ja V75-pelit. 

Fintoton tehtäviin kuuluivat muun muassa:
 Toto-pelien myynti ja markkinointi.
 Raviratojen ja radan ulkopuolisten totojärjestelmien kehittäminen, myös kansainvälisesti.
 Valtakunnallisesta kilpailukalenterista päättäminen koordinoidusti Suomen Hippoksen kanssa.
 Hevospelien sisäinen ja ulkoinen tiedotus ja televisiotuotannot. 

Fintoto Oy:n pääkonttori sijaitsi Espoossa. Yrityksen toimitusjohtajana toimi lokakuusta 2014 lähtien Pertti Koskenniemi. Häntä ennen tehtävässä toimi vuosina 2010–2014 Markku Breider. Häntä edelsi Fintoton toimitusjohtajana yhtiön perustamisesta vuoteen 2010 Ilmari Halinen.

Vuonna 2017 Fintoto Oy, Raha-automaattiyhdistys (RAY) ja Veikkaus Oy yhdistyivät yhdeksi valtion omistamaksi rahapeliyhtiöksi, jonka nimeksi tuli Veikkaus Oy. Peliyhtiöiden sulautumisvaihetta varten perustettiin peli-integrointiyhtiö FRV Evo Oy..

Katso myös 
Ruotsin totopeliyhtiö ATG
Ranskan totopeliyhtiö PMU

Lähteet
Fintoto Oy:n yrityssivut

Viitteet

Aiheesta muualla
Fintoton verkkopelisivut
Lisää tietoa Toto-peleistä

Rahapeliyhtiöt
Suomalaiset yritykset
Raviurheilu
Gramophone

Gramophone on brittiläinen taidemusiikkia käsittelevä aikakauslehti, joka on yksi oman alansa suurilevikkisimmistä julkaisuista. Sen perusti vuonna 1923 skotlantilainen kirjailija Compton Mackenzie. Lehti palkitsee vuosittain parhaaksi katsomiaan taidemusiikin levytyksiä Gramophone-palkinnoilla. Lehti julkaisee kirjasarjaa The Classical Good CD and DVD Guide. Myös merkittävä taidemusiikin levytyksiä arvioiva vuosikirja Penguin Guide to Compact Discs on kolmen Gramophone-lehden arvostelijan kirjoittama.

Aiheesta muualla 
Gramophone-lehden sivut

Musiikkilehdet
Brittiläiset aikakauslehdet
So Called Plan

So Called Plan on suomalainen vuonna 2003 perustettu melodinen punk rock -yhtye, joka myös yhdistelee monia eri tyylilajeja sävellyksissään. 

Ensimmäinen albumi "Suburbian Symphony" julkaistiin 2006. Yhtyeen läpimurto kansan tietoisuuteen alkoi "Same About The Sorrow" singlellä. Toinen albumi "December Turns To Fall" julkaistiin 3. syyskuuta 2008. Tähän yhtyeen toiseen albumiin levynkannen suunnitteli tatuointitaiteilijana tunnettu Lasse Sjöroos. Kolmas albumi julkaistiin maaliskuussa 2011 ja se kantaa nimeä Go! And We Will Follow...

Historia
So Called Plan perustettiin Suomen Turussa vuonna 2003 keväällä, kun eri yhtyeissä soittaneet Eero Saarikoski (laulu, kitara), Joni Saarinen (basso), Ville Asp (rummut, laulu) ja Jussi Bang (kitara) ystävystyivät ja päättivät perustaa yhtyeen. He aloittivat soittamalla vanhojen yhtyeidensä kappaleita, kunnes uusia biisejä alettiin kasata treenipaikalla.

Yhtyeen ensimmäiset tuotokset olivat demot, joista toinen ilmestyi kesällä 2003, ja toinen vuonna 2004. Tällöin musiikki oli vielä melodista punkia, joka myöhemmin muuttui synkemmäksi ja myös metallin vaikutteet alkoivat kuulua.

Vuonna 2005 marraskuussa So Called Plan allekirjoitti levytyssopimuksen suomalaisen Hype Recordsin kanssa. Pian kuitenkin yhtyeen kitaristi Jussi päätti alkaa keskittyä enemmän lentäjän opintoihinsa ja erosi yhtyeestä. Pian hänet kuitenkin saatiin korvattua Sauli Sipilällä.

Debyyttialbumi Suburbian Symphony nauhoitettiin syksyllä vuonna 2005, jolloin myös kappaleesta Right Direction kuvattiin musiikkivideo. Albumi on omistettu solisti Eero Saarikosken edesmenneelle veljelle. Helmikuussa 2006 ilmestynyt ensimmäinen single "Same About The Sorrow" nousi heti virallisen singlelistan kolmanneksi. Debyyttialbumi ilmestyi 15. maaliskuuta 2006 ja se saavutti listalla sijan 10. Single "Music Box" julkaistiin 30.8.2006 ja saavutti listasijat 2. ja 5.

Yhtye äänitti "December turns to fall" albumin kesällä/syksyllä 2007. Albumi julkaistiin 3. syyskuuta 2008.

Yhtye äänitti "Go! And We Will Follow...l" albumin talvella 2010. Albumi julkaistiin 15. maaliskuussa 2011.

Kokoonpano

Nykyiset
 Eero Saarikoski - laulu ja kitara
 Ville Asp - rummut ja laulu
 Joni Saarinen - basso
 Sauli Sipilä - kitara ja laulu

Entiset
 Jussi Bang - kitara 2003-2005

Diskografia

Albumit

Singlet

Lähteet

Aiheesta muualla
 So Called Planin virallinen sivusto
 
 

Suomalaiset punkyhtyeet
Janet Napolitano

Janet Georgia Napolitano (s. 29. marraskuuta 1957 New York City) on Yhdysvaltojen demokraattisen puolueen poliitikko. Napolitano toimi kotimaan turvallisuuden ministerinä Barack Obaman hallinnossa. Napolitano ilmoitti 12. heinäkuuta 2013 eroavansa ministerin tehtävästään ja jatkavansa Kalifornian yliopiston rehtorina. Napolitano toimi kotimaan turvallisuudesta vastaavana ministerinä vuodesta 2009 alkaen. Hän oli aiemmin Arizonan osavaltion 25. kuvernööri vuodesta 2003, tätä ennen Arizonan oikeusministeri 1999–2002.

Napolitano valmistui Santa Claran yliopistosta Kaliforniasta ja väitteli oikeustieteen tohtoriksi Virginian yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa.

Time-lehti nimesi hänet marraskuussa 2005 yhdeksi viidestä parhaasta osavaltion kuvernööristä, ja häntä pidettiin yhtenä kahdeksasta naisesta, joilla oli mahdollisuus tulla valituksi Yhdysvaltain presidentiksi seuraavissa vaaleissa vuonna 2008.

Napolitano kannattaa aborttioikeutta ja tukee kuolemanrangaistusta vakavista rikoksista.

Lähteet

Obaman hallituksen jäsenet
Arizonan kuvernöörit
Yhdysvaltalaiset asianajajat
Yhdysvaltain kotimaan turvallisuuden ministerit
Yhdysvaltalaiset demokraattipoliitikot
Amerikanitalialaiset
Vuonna 1957 syntyneet
Elävät henkilöt
Huhkola

Huhkola on pientalolähiö itäisessä Turussa. Huhkolan väkiluku n.1000. Väestöstä alle 15-vuotiaita on 15,21 % ja yli 65-vuotiaita 14,99 %. Äidinkieleltään suomenkielisiä alueen asukkaista on 89,21 %, ruotsinkielisiä 7,38 % ja 3,36 % muita.

Palvelut 

Lähimmät palvelut löytyvät pääosin Huhkolan vieressä sijaitsevasta kauppakeskus Skanssista. Huhkolassa sijaitsee urheilukenttiä, päiväkoti ja kaupungin sisäisen liikenteen linja-autopysäkki.
Huhkolassa sijaitsee myös kaupungin ylläpitämä valaistu puruton pururata ja frisbeegolfpuisto.

Aiheesta muualla 
 Huhkolan omakotiyhdistys

Turun kaupunginosat
Linja-autopysäkki

Linja-autopysäkki eli bussipysäkki on ajoradan varteen merkitty alue tai erillinen levennys, jossa linja-autot pysähtyvät ottaakseen kyytiin matkustajia tai jättääkseen heitä pois. Bussipysäkit ovat linja-autojen kulkusuunnan puoleisella ajoradan laidalla. Linja-autopysäkin tunnistaa kelta- tai sinipohjaisesta linja-auton kuvalla varustetusta liikennemerkistä. Paikallisliikenteessä merkki on keltapohjainen ja kaukoliikenteessä sinipohjainen.

Pysäkeille, joiden käyttäjämäärä on suuri, rakennetaan usein katos suojaamaan odottavia matkustajia sateelta. Pysäkkien yhteyteen on tapana asentaa roska-astioita sekä haja-asutusalueilla usein postilaatikoita.

Matkustajainformaatio 

Kaupungeissa linja-autopysäkeillä on usein paperinen aikataulu. Katoksellisilla pysäkeillä voi olla myös linjakartta. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla, Tampereella, Turussa, Oulussa ja Kuopiossa on pysäkeillä myös sähköisiä aikataulunäyttöjä, jotka kertovat linja-autojen tuloon jäljellä olevan ajan. Joillakin linjoilla näytöt saavat ajantasaista informaatiota linja-auton sijainnista ja vastaavat näin todellista tilannetta, eivätkä pysäkkiaikataulun arvioaikaa.

Linja-autopysäkkiin liittyviä liikennesääntöjä 

Tieliikenneasetuksessa linja-autopysäkin merkki kieltää pysäköinnin 12 metrin etäisyydellä merkistä, ellei reunakiveykseen ole värityksellä merkitty tästä poikkeavaa pysäkkialuetta. Väritys on Suomessa useimmiten keltainen. Pysäkiltä lähtevää linja-autoa on muun liikenteen väistettävä, jos tien nopeusrajoitus on korkeintaan 60 km/h.

Liikennemerkit 

Merkin yhteyteen voidaan asettaa kunnan vaakuna, tariffin ja liikenteenharjoittajaryhmän tunnus, lisäkilvissä pysäkin nimi sekä varsinkin kaupungeissa paikallisliikenteen linja-auton pysäkeillä siinä pysähtyvien linjojen numerotunnukset sekä päätepisteiden nimet, jonne linjat liikennöivät. Pikavuorolinjan pysäkki osoitetaan merkin yhteyteen asetettavalla lisäkilvellä.

Tieliikennelain uudistuksen myötä kaikki linja-automerkit muuttuivat keltaisiksi, eikä pikavuoroja enää mainita lisäkyltillä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Lontoon linja-autopysäkkien merkkejä 
 Bus-Stops at Old People's Homes Take Patients for a Ride 

Linja-autoliikenne
Katukalusteet
Vankilamuseo

Vankilamuseo on Hämeenlinnan Linnanniemessä sijaitseva museo, joka esittelee Suomen vankeinhoidon ja vankilaelämän historiaa. Se sijaitsee vanhassa lääninvankilassa, josta viimeiset vangit siirrettiin uusiin tiloihin Kylmäkosken vankilaan 15. maaliskuuta 1993.

Rakennus valmistui Suomen ensimmäiseksi sellivankilaksi vuonna 1871. Aikaisemmin vangit asuivat yhteismakuusaleissa. Vankila rakennettiin miesten kuritushuoneeksi. Kymmenen vuotta myöhemmin kuritushuonevangit siirrettiin Helsinkiin ja viereisessä linnassa ollut lääninvankila levittäytyi rakennukseen.

Hämeen linnan alueella on ollut vankeja keskiajalta lähtien. Lääninvankilan naapurina on ollut kuritus- ja työvankila naisille. Hallinnollisesti alueen vankilat yhdistettiin vuonna 1927 Hämeenlinnan keskus- ja lääninvankilaksi.

Linnan alueen vankilatoiminta väistyi pikkuhiljaa. Vanhan linnan kunnostustyö museoksi alkoi 1950-luvulla, jolloin naisvankila antoi tilaa kunnostukselle. Naisten käytössä ollut nelikerroksinen sellirakennus purettiin vuonna 1976 vankilamuseon pohjoispuolelta. Vankilamuseon naapuri, ojennuslaitokseksi valmistunut rakennus toimi viimeiset vankila-aikansa lääninvankilan avo-osastona. Nyt tiloissa sijaitsee Hämeenlinnan kaupungin historiallisen museon toimistotiloja ja perusnäyttely.

Pikku-Parolassa Hämeenlinnassa toimii edelleen Hämeenlinnan vankila, joka aloitti uusissa tiloissa vuonna 1972.

Vankilamuseo muodostaa Suomen Tykistömuseon ja Hämeen linnan  kanssa Linnanniemen museoalueen, jolla on oma parkkialue ja viitoitus. Kävijällä on myös mahdollisuus ostaa yhteislippu useisiin museoihin.

Vankilamuseo oli Hämeenlinnan kaupunginmuseon (aiemmalta nimeltään Hämeenlinnan kaupungin historiallinen museo) vastuulla 20 vuotta syksyyn 2015 saakka. Tämän jälkeen näyttelyn ylläpitovastuu siirtyi Museovirastolle; valtion Senaatti-kiinteistöille vuoden 2014 alusta lähtien siirtämä rakennus oli remontissa  ja suljettuna kesään 2017 saakka. 

Vankilamuseo avattiin jälleen yleisölle toukokuussa 2017. Museo on avoinna kesäkauden ja käytännön toimintaa pyörittää Lions Club Hämeenlinna Tawasti. Toiminnasta vastaa Hämeenlinnan elinkeinoyhtiö Linnan Kehitys Oy. Vuodesta 2018 museon näyttelytoimintaa on ylläpitänyt Museovirasto.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Suomen ainoa vankilamuseo Suomen kansallismuseon kohteeksi (Agricolan tietosanomat 18.1.2019)
Vankilamuseon sivut (Museovirasto)

Hämeenlinnan museot
Museo
Museoviraston museot
Linnanniemi
Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Viilupuu

Viilupuu () on useista ohuista havupuuviiluista liimattu teollinen puutuote.

Käyttö
Viilupuutuotteita käytetään yleensä määrämittaiseksi työstettynä palkkeina, seinärankoina, sekä lattia- ja seinälevyinä. Viilupuu sopii kestävyytensä ansiosta kantaviin rakenteisiin.

Valmistus

Viilupuu valmistetaan sorvatuista 3,2 millimetrin paksuisista havupuuviiluista säänkestävästi liimaamalla. Viiluista liimataan 1,8 tai 2,5 metriä leveää jatkuvaa laattaa, joka sahataan palkeiksi, soiroiksi ja levyiksi, joita käytetään sellaisenaan tai jatkojalostetaan rakennusosiksi. Laatta puristetaan yhteen 140 °C:n lämpötilassa. Vanerin valmistuksesta prosessi eroaa siinä, että viilupuu valmistetaan jatkuvana laattana ja vaneri määrämittaisina levyinä. Viilupuuta valmistetaan joko siten että viilujen syysuunta on pitkittäinen kaikissa viilukerroksissa, sekä laattaa jossa ristiviilut lisäävät poikittaista lujuutta ja jäykkyyttä.

Projekteja

Metsäliittoyhtymä rakennutti yhdessä Tapiola-yhtiöiden kanssa Kiinteistö Oy FMO:n Espoon Tapiolaan 2005. Rakennus on Euroopan suurin puurakenteinen toimistorakennus, ja sen runkomateriaalina on käytetty viilupuuta. Rakennus on palkittu Puupalkinto-puuarkkitehtuuripalkinnolla vuonna 2006, ja se samana vuonna sai jaetun toisen palkinnon Suomen Rakennusinsinöörien Liiton RIL-kilpailussa.

Katso myös

 Liimapuu
 OSB-levy
 Vaneri

Lähteet

Aiheesta muualla
Pro puu ry:n artikkeli kertopuusta

Puupohjaiset materiaalit
Puusepänteollisuus
Puurunko
Insinööripuutuotteet
Untamala

Untamala on vanha kyläkeskus ja taajama luoteisessa Laitilassa. Tyypiltään se on raittikylä, joka syntyi harjulle, vesiväylän varrelle. Nykyisin kylää halkoo valtatie 8. Kylässä on nykyisin kyläkirkko, kylätalo ja kotiseutumuseo sekä kahvila, joka on auki kesäisin. Untamalan koulussa on luokat 1–6. Untamala lienee saanut nimensä muinaisesta germaanisesta miehen nimestä, josta esimerkiksi Kalevalassa tunnetaan muoto Untamo ja kansanperinteessä myös Untamoinen. Asukkaita Untamalassa on n. 380.

Sen lisäksi että valtatie 8 menee kylän läpi, kylän ja Laitilan keskustan välillä menee myös 2000-luvulla tehty pyörätie, joka on yksi Laitilan pisimmistä. Lähimpiin taajamiin Laitilan keskustaan on matkaa 5 kilometriä ja Pyhärannan Ihodeen 9 kilometriä.

Untamalassa on toiminut 2000-luvulla avattu Untamalan arkeologinen opastuskeskus, joka on esitellyt yleisölle arkeologien työtä ja Lounais-Suomen esihistoriaa. Opastuskeskus sijaitsee vanhaan kivinavettaan remontoiduissa tiloissa mäellä, jolla sijaitsee roomalaisen rautakauden kalmisto. Vuodesta 2010 opastuskeskus on ollut säästösyistä suljettuna.

Untamala on valittu Suomen vuoden kyläksi vuonna 2006.

Historia
Untamalan korkeimmat kohdat kohosivat Litorinamerestä noin 4 000 vuotta sitten. Ensimmäiset merkit ihmistoiminnasta ajoittuvat kivikauden loppuun. Kylän paikalla on asuttu yhtäjaksoisesti yli 2 000 vuotta, ja kirjallisissa lähteissä se esiintyy vuodesta 1413 lähtien. Historian merkit näkyvätkin hyvin eri ajanjaksoilta.

Esihistoria

Harjulla sijaitsee yksi Suomen tunnetuimmista rautakautisista hautapaikoista eli kalmistoista. Ne on ajoitettu roomalaisaikaan, jonka mukaan on saanut myös nimen: Untamalan tyypin kummut. Untamala on esihistoriallisilta löydöiltään poikkeuksellisen rikas. Siellä on 16 kiinteää muinaisjäännöstä ja viisi muuta hajalöytöpaikkaa. Kylä on myös säilyttänyt tiiviin raittikylän rakenteensa poikkeuksellisen hyvin.

Kirkollinen historia
Kirkonseutu kertoo kristinuskon varhaisvaiheista Laitilassa 1200–1300-luvuilla. Keskiaikaisen kirkon paikalle on rakennettu nykyinen kyläkirkko vuonna 1785. Nykyiseen asuunsa Pyhän Pietarin kirkko on korjattu vuonna 1870.

Kirkkomaalla sijaitsee varhaiskeskiaikainen  kristillinen hautamuistomerkki, Kalevanpojan viikatteentikku.

Kulttuuriympäristö
Museovirasto on vuonna 2009 määritellyt Untamalan raittikylän valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.

Lähteet

Aiheesta muualla
Untamalan kotisivu
 Ajan unohtama yhdyskunta, Seura, 18.08.1937, nro 33, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Laitilan kylät
Suomen valtakunnalliset vuoden kylät
Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
Varsinais-Suomen maakunnan taajamat
The Freethinker

The Freethinker on brittiläinen sekulaarihumanistinen aikakauslehti, jonka perusti G. W. Foote vuonna 1881. Se on maailman vanhin edelleen ilmestyvä niin sanottua vapaa-ajattelua kannattava julkaisu. Lehden päätoimittaja on vuodesta 1998 ollut Barry Duke.

Lehden linja on aina ollut ateistinen ja uskonnonvastainen. Vaikka lehti on ollut suurimman osan historiastaan läheisessä yhteydessä National Secular Societyyn (NSS:n puheenjohtajat ja pääsihteerit ovat usein toimineet Freethinkerin päätoimittajina), lehti on itsenäinen eikä ole koskaan ollut NSS:n julkaisema.

Osaksi The Freethinker -lehdessä joulunumerossa 1882 julkaistujen uskonnonvastaisten pilapiirrosten vuoksi Foote tuomittiin jumalanpilkasta vuoden vankeuteen ja pakkotyöhön.

Päätoimittajat
The Freethinker -lehden päätoimittajat vuodesta 1881 alkaen:
G. W. Foote, 1881–1915 (Footen vankeuden aikana vuonna 1883 lehteä toimitti Edward Aveling)
Chapman Cohen, 1915–1951
F. A. Ridley, 1951–1954
Komitea, johon kuuluivat F. A. Hornibrook, Bayard Simmons ja G. H. Taylor 1954–1957?
Colin McCall tuli Simmonsin tilalle 1957 ja päätoimittajaksi 1965
David Tribe, 1966–1966
Kit Mouat, 1966–1967
David Collis, 1967
Karl Hyde, marraskuu 1967 – elokuu 1968
David Reynolds, 1968–1970
William McIlroy, 1970–1971
Nigel Sinnott, 1972–1973
Christopher Morey, 1973–1974
William McIlroy, 1975–1976
Jim Herrick, 1977–1981
William McIlroy, 1981–1993
Peter Brearey, 1993–1998
Barry Duke, 1998–

Kirjallisuutta
Herrick, Jim (1982). Vision and Realism: A Hundred Years of The Freethinker. London: GW Foote & Co. ISBN 0-9508243-0-5
Marsh, Joss (1998). Word crimes: blasphemy, culture, and literature in nineteenth-century England. University of Chicago Press. ISBN 0-226-50691-6

Aiheesta muualla
 The Freethinker -lehden kotisivut

Ateismi
Brittiläiset aikakauslehdet
Filosofiset julkaisut
Sekularismi
Vapaa-ajattelu
Yhteiskunnalliset lehdet
Aga Khan IV

Aga Khan IV (oikealta nimeltään Shah Karim Al Hussein), (persiaksi: شاه کریم حسینی، آقاخان چهارم‎, urduksi: شاه کریم حسینی، آقاخان چهارم‎) (s. 13. joulukuuta 1936, Geneve, Sveitsi) on  ismailiittišiiamuslimien nizari-lahkon 49. hengellinen johtaja (Aga Khan) eli imaami vuodesta 1957.  Hän nousi valtaan 20-vuotiaana isoisänsä Aga Khan III seuraajana. Häntä pidetään profeetta Muhammadin jälkeläisenä 49:nnessä polvessa, Muhammadin tyttären Fatiman ja tämän aviomiehen Alin kautta. Aga Khan IV on yksi maailman varakkaimmista henkilöistä.
Aga Khan IV syntyi prinssi Aly Khanin ja tämän englantilaissyntyinen vaimon  Joan Barbara Yarde-Bullerin poikana Genevessä, vietti varhaislapsuutensa Nairobissa, Keniassa ja opiskeli Sveitsissä ja Yhdysvalloissa. Hän valmistui Harvardin yliopistosta 1959 pääaineenaan islamin historia. Aga Khanin vanhemmat erosivat vuonna 1949, ja isä Aly Khan nai amerikkalaisen näyttelijän Rita Hayworthin. Aga Khanilla on suvussaan iranilais-italialaista ja englantilaista verenperintöä. 

Aga Khan IV on Britannian kansalainen ja asuu Gouvieux’ssä Pariisin pohjoispuolella. Hänen tiedetään olevan kiinnostunut hevosurheilusta. 

Aga Khan nai englantilaisen mallin Sarah Frances (Sally) Croker-Poolen 22. lokakuuta 1969, kotonaan Pariisissa. He erosivat vuonna 1995. 
Aga Khanilla on kolme lasta avioliitostaan Croker-Poolen kanssa: 

prinsessa Zahra Aga Khan (s. 18. syyskuuta 1970) 
prinssi Rahim Aga Khan (s. 12. lokakuuta 1971) 
prinssi Hussain Aga Khan (s. 10. huhtikuuta 1974) 

Aga Khanin toinen vaimo on saksalaissyntyinen Gabriele Thyssen, joka kuuluu Thyssenin teollisuussukuun. Hänellä on yksi lapsi avioliitostaan Thyssenin kanssa: prinssi Aly Muhammad Aga Khan (s. 7. maaliskuuta 2000).

Lähteet

Aiheesta muualla 

Imaamit
Brittiläiset henkilöt
Companion of the Order of Canada
Brittiläisen imperiumin ritarikunta
Vuonna 1936 syntyneet
Elävät henkilöt
L’Abidjanaise

L’Abidjanaise (”Abidjanilainen”) on Norsunluurannikon tasavallan kansallislaulu. Laulu on saanut nimensä maan entisestä pääkaupungista, Abidjanista. Laulu on otettu käyttöön vuonna 1960, ja se säilytti asemansa, vaikka pääkaupunkina nykyään onkin Yamoussoukro.

L’Abidjanaisen sävelsivät Pierre Pango ja Pierre-Marie Coty. Laulua pidettiin pitkään Mathieu Ekran sanoittamana, mutta vuonna 2010 emerituspiispa Pierre-Marie Coty ilmoittautui oikeaksi sanoittajaksi.

Ranskankieliset sanat

Salut ô terre d’espérance; 
Pays de l’hospitalité.
Tes légions remplies de vaillance
Ont relevé ta dignité.

Tes fils, chère Côte d’Ivoire,
Fiers artisans de ta grandeur,
Tous rassemblés pour ta gloire
Te bâtiront dans le bonheur.

Fiers Ivoiriens, le pays nous appelle.
Si nous avons dans la paix ramené la liberté,
Notre devoir sera d’être un modèle
De l’espérance promise à l’humanité,
En forgeant, unie dans la foi nouvelle,
La patrie de la vraie fraternité.

Käännös

Terve sinulle, toivon maa,
vieraanvaraisuuden maa.
Sinun urheat legioonasi
ovat palauttaneet arvokkuutesi.

Rakas Côte d’Ivoire, sinun poikasi,
sinun suuruutesi ylpeät rakentajat,
kaikki yhteen tulleina kunniasi tähden,
rakentavat sinut onnellisina.

Ylpeät ivoiriaanit, maa kutsuu meitä.
Jos olemme ennallistaneet vapauden rauhassa,
on meidän oltava esimerkki
ihmiskunnalle luvatusta toivosta,
ja luoda, uuden uskon yhdistäminä,
todellisen veljeyden isänmaa.

Lähteet 

Abidjanaise, L'
Abidjanaise, L'
Kulluna lil-watan lil-ula lil-alam

Kulluna lil-watan lil-ula lil-alam (”Me kaikki! Isänmaamme, lippumme ja kunniamme puolesta!”) on Libanonin kansallislaulu. Sen on sanoittanut Rachid Nakhlé ja säveltänyt Wadih Sabra. Laulu on esitetty ensi kerran julkisesti 1927.

Translitteraatio

Koulluna Lil watan Lil ’Oula Lil Alam,
Mil ’ou Ayn il Zaman Sayfouna  Wal Qalam,
Sahlouna Wal jabal - Manbiton Lirrijal
Kawlouna Wal 'Amal. Fi sabil il Kamal.
Koullouna Lil  watan Lil ’Oula Lil 'ALam, Koullouna Lil watan.

Shaykhouna Wal fata 'Inda saout il Watan
Ousdou GhaBin Mata Sawarat Nalfitan
Sharkouna Kalbouhou AbaDan Loubnan
Sanahou RabBouhou Li maDa l Azman
Koullouna Lil watan Lil ’Oula Lil 'ALam, Koullouna Lil watan.

Bahrouhou Barrouhou Dourratou  Sharqain
Rifdouhou Birrouhou Mali ‘oul Koutbain
Ismouhou 'Izzouhou Mounthou Kan al Joudoud
Majdouhou Arzouhou Ramzouhou Lil khouloud
Koullouna Lil watan Lil ’Oula Lil 'ALam, Koullouna Lil watan.

Englantilainen käännös

Us all! for our nation, for our emblem and glory! 
Our valor and our writings are the envy of the ages. 
Our mountains and our valleys, they bring forth stalwart men.
And to Perfection all our efforts we devote. 
Us all! For our nation, for our emblem and glory! 

Our Elders and our children, they await our Country's call, 
And on the Day of Crisis they are as Lions of the Jungle. 
The heart of our East is ever Lebanon, 
May God preserve her until the end of time. 
Us all! For our nation, for our emblem and glory! 

The Gems of the East are her land and sea.
Throughout the world her good deeds flow from pole to pole.
And her name is her glory since time began. 
Immortality's Symbol--the Cedar--is her Pride.
Us all! For our nation, for our emblem and glory!.

Lähteet

Aiheesta muualla
Kuuntele kansallislaulu

Kansallislaulut
Libanonilainen kulttuuri
Jalasjärven lukio

Jalasjärven lukio on Jalasjärvellä Valtatie 3:n varrella sijaitseva lukio. Jalasjärven lukio on osa Jalasjärven koulukeskusta, jossa toimii myös peruskoulu (luokat 1–9). 

Jalasjärven lukiossa opiskelee 110-120 opiskelijaa. Jokaisella vuosiluokkatasolla on kaksi ohjausryhmän. Pääosa opiskelijoista tulee lukioon Jalasjärveltä. Karvialta ja Kurikasta on tullut harvakseltaan joitain opiskelijoita.
Kevään 2021 yhteisvalinnassa Jalasjärven lukioon haki ensisijaisesti 25 opiskelijaa, mikä on ennätyksellisen alhainen hakijamäärä.

Lukiossa työskentelee 15 opettajaa (2019). Yläkoulujen kanssa yhteisiä opettajia on kuusi. Lukiolla on rehtori ja koulusihteeri.
Kuraattori on yhteisesti kaupungin toisen asteen palveluksessa. Opinto-ohjaus on yhteinen Jalasjärven yläkoulun kanssa. Psykologi- ja terveydenhoitopalvelut ovat yhteiset perusopetuksen kanssa. 

Opetussuunnitelman edellyttämien erityisopettajapalvelujen kehittäminen on vielä kesken. 

Jalasjärven lukio kuuluu EP:n Opinlakeusverkostoon.

Jalasjärven lukio on luokaton lukio, joten sen voi suorittaa 2–4 vuodessa. Suurin osa opiskelijoista suorittaa opinnot perinteisesti kolmessa vuodessa. Opiskelija päättää itse, mitä kursseja hän suorittaa lukuvuoden aikana, joten kokonaiskurssimäärä (vähintään 75 kurssia) kerääntyy luokattoman lukion hengessä. Kaksoistutkintoa opiskelevat ovat harvinaisia. 

Jalasjärven lukiossa on yhdeksän luokkatilaa. Yksi luokkatiloista, opintoaula, toimii opiskelijoiden käytössä mm. verkko-opiskelutilana ja kirjastona. Opintoaula valmistui vuonna 2006. Lisäksi lukio käyttää yläkoulun ja alakoulun tiloja, erityisesti musiikkiluokkaa ja liikuntasalia.
Yläkoulun vanha liikuntasali on hyvä ylioppilaskirjoitustila. Erityisesti sähköisten kirjoitusten käyttöönoton myötä salin merkitys on korostunut. Kuitenkin nyt, kun vanha sali sekä yläasteen rakennuksia puretaan, tehdään ylioppilaskirjoitukset joko uudessa salissa tai lukion tiloissa.

Historiaa
 yksityinen yhteiskoulu (oppikoulu) perustettiin Jalasjärvelle 1943
 Jalasjärven yhteiskouluun perustettiin lukio vuonna 1960
 ensimmäiset ylioppilaat valmistuivat oppikoulusta 1963
 Jalasjärven lukion nykyiset toimitilat valmistuivat vuonna 1994
Vuodesta 2016 koulutuksen järjestäjänä on toiminut Kurikan kaupunki. 
Jalasjärven kunnan ja Kurikan kaupungin kuntaliitos toteutui 1.1.2016.

Lukion rehtorit:

Rauha Erjala 1960–1969

Martti Heikkilä 1969–1994

Juhani Hämeenniemi 1995–2009

Minna Vanhamäki 2009–2014

Jouko Peltonen 2014–2018

Vs. Matti Yrjänä 2018–2019

Hannu Mäkynen 2019–

Lähteet

Aiheesta muualla
Jalasjärven lukio Kurikan koulusivustolla
Rintala, Terhi: Ei koulua vaan elämää varten : Jalasjärven lukio 1963–2013. Jalasjärven kunta, 2013. ISBN 978-951-96741-4-8.

Suomen lukiot