Gammelbacka

Gammelbacka on yksi Porvoon kaupunginosista. Se sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä Porvoon keskustasta lounaaseen. Gammelbacka on suurimmalta osin tiheään asuttua kerrostaloaluetta. Vielä 1980-luvun lopulla Gammelbackan monitoimitalossa oli myös paikallisen poliisin toimipiste, josta käsin suoritettiin muun muassa jalkapartioita poliisikoiran kanssa. Gammelbacka kuului ennen vuoden 1997 kuntaliitosta Porvoon maalaiskuntaan. Kylässä toimii vuonna 2013 perustettu Gammelbackan kartanoseutuyhdistys ry (), joka pyrkii kehittämään Gammelbackan kaupunginosaa sekä parantamaan sen viihtyisyyttä.  

Kaupunginosalla on myös epävirallinen suomenkielinen slanginimi Kamppula.

Historia 

Gammelbacka oli alun perin vanha tila ja kartano, jonka perinteet ulottuivat 1500-luvulle. Vuonna 1732 Gammelbackan osti Magnus Vilhelm Sprengtporten, ja omistus siirtyi vuorostaan hänen pojilleen Jacob Magnus Sprengtportenille och Göran Magnus Sprengtportenille 1700-luvun lopulla. 1800-luvun alussa Gammelbacka siirtyi von Bornin aatelissuvulle. Myöhemmin kartano on kuulunut suvuille Björkenheim, Eklund ja Eklöf. Vuonna 1956 Eklöfin perhe perusti yhtiön, jonka tehtävä oli hoitaa tila, mutta jo vuonna 1964 yhtiön osakkeet siirtyivät silloiselle Porvoon maalaiskunnalle ja Helsingin Asuntokeskuskunta Hakalle, jotka pyysivät Alvar Aallon arkkitehtitoimistoa suunnittelemaan nykyinen Gammelbackan kaupunginosaa. Gammelbackan kartanon kulttuurihistoriallinen päärakennus tuhoutui palossa vuonna 1974. Päärakennuksen muutostyöt oli suunnitellut Carl Ludvig Engel 1840-luvulla. Rakennuksessa oli ennen paloa ehtinyt lyhyen ajan toimia venäläisten maastamuuttajien vanhainkoti. Engelin piirtämän navetan kivimuuri on edelleen paikallaan palaneen kartanon vieressä. Gammelbackassa on nykyään useita tuhansia asukkaita ja henkilöt, joiden äidinkieli on muu kuin suomi tai ruotsi muodostavat 13 % väestöstä. Ruotsinkielisiä on n. 35% väestöstä ja suomenkielisiä n. 50%.

Gammelbackaan liittyviä kuuluisia henkilöitä ovat mm. Ruotsin pääministeri Olof Palme, jonka isoäiti varttui alueella, kirjailija Barbara Winckelmann, jonka kirjojen tapahtumat osittain sijoittuvat Gammelbackan kartanoon, ja laulaja Kirill (Kirka) Babitzin, jonka isoäiti asui venäläisessä vanhainkodissa ennen paloa 1974.

Palvelut 
Gammelbackan julkiset liikenneyhteydet ovat linja-autot nro. 1 ja 2. Gammelbackan keskuksessa on ostoskeskus, jossa on mm. kauppa , apteekki , kioski , parturikampaamo, aasialais-afrikkalais-venäläinen ruokakauppa  sekä baari . Alueella on myös toinen baari  sekä kouluja, päiväkoteja, kirjasto , monitoimitalo, urheilukenttiä, polttoaineen jakeluasema , seurakuntatalo , pizzeria  sekä aidattu koirapuisto . Gammelbacka sijaitsee meren rannalla, ja siellä on pienvenesatama .

Ympäristö ja ulkoilumahdollisuudet 

Gammelbackan puro, jota kutsutaan myös nimellä Storängsbäcken, laskee Gammelbackan pienvenesataman kohdalle, Porvoonjoen suulle. Puro saa alkunsa Kuninkaanportin ja Ernestasin metsistä, josta se kiemurtelee Eestinmäen kautta Gammelbackan rakennetun taajaman ja puistoalueen läpi. Pituutta purolla on noin seitsemän kilometriä. Gammelbackan puroon on istutettu meritaimenia, ja se on kunnostettu vuonna 2014.    

Osa Gammelbackan metsästä on historiallista kartanon puistometsää, jossa kasvaa erilaisia istutettuja puulajeja. Suuri osa puistometsästä on havupuuvaltaista, mutta siellä on myös muita metsätyyppejä, kuten mm. tammia, lehmuksia, lehtikuusia ja pähkinäpensaita. Gammelbackan kartanon puistometsä kuuluu Porvoon kansalliseen kaupunkipuistoon ja se on suosittu ulkoilu- ja virkistysalue. Puistometsä sijaitsee Gammelbackan ja Hamarin välisellä metsäalueella. Suurimmat puut puistossa on todennäköisesti istutettu 1800-luvun puolivälissä.

Puistometsässä on paljon polkuverkostoja ja siellä sijaitsee noin kilometrin pituinen luontopolku, joka rakennettiin vuosina 2006-2007 osana Porvoon seudun 4H-yhdistyksen Lumo –luontopolkuja ja metsäosaamista -hanketta. Luontopolun varrella sijaitsee vuonna 1854 rakennettu Gammelbackan metsälampi. Polun varrelle pystytetyt rastipisteet ovat tarkoitettu lähinnä koulujen opetuskäyttöön, joiden teemoina ovat vuodenajat sekä metsänhoito. Rastiteemoja on neljä. Jokaisessa teemassa on kymmenen rastia. Rastien aiheina ovat esimerkiksi kasvillisuus, sienet, eläimet ja metsän virkistyskäyttö. Luontopolun varrella on lyhyempi puulajipolku. Puulajipolun varrelle on merkitty 17 puulajia. 

Gammelbackan pienvenesataman läheisyydessä on Bäckaksen luonnonhiekkaranta, mutta se ei ole virallinen uimaranta. Rannalla on jäljellä kartanon laiturin jäänteet.

Luontopolku yhdistyy kahden kilometrin pituiseen Hamarin kuntorataan, jonka varrella on Hamarin urheilukenttä sekä noin 40 metriä korkea hyvät merinäköalat tarjoava Gammelbackan tornivuori (), josta näkee Hamarin rannan, Sahasaaret, Sikosaaren sekä Kråkön. Tornivuoren etelärinteellä on kaksi pronssikautista kiviröykkiötä. Gammelbackan luontopolku yhdistyy Uddaksen harjoitusraviradan ja hevostallin  ohitse myös Kokonniemen kuntorataan, joka tarjoaa kolmen tai viiden kilometrin ulkoilureitit.     Gammelbakan hävinnyt kartano on yksi kahdeksasta Porvoon kansallisen kaupunkipuiston kävelyreiteistä. Reitin pituus on 4km ja siinä on 33 kohdetta, jotka kertovat kartanon alueen historiasta.

Lähteet 

Porvoon kaupunginosat
Suomen entiset kuntakeskukset