Sosiaalinen media

Sosiaalinen media (lyhennetään arkikielessä some) tarkoittaa verkkoviestintäympäristöjä, joissa jokaisella käyttäjällä tai käyttäjäryhmällä on mahdollisuus olla aktiivinen viestijä ja sisällöntuottaja tiedon vastaanottajana olon lisäksi. Sosiaalisessa mediassa viestintä tapahtuu monelta monelle, eli perinteisille joukkotiedotusvälineille ominainen viestijän ja vastaanottajan välinen ero puuttuu.  Käytännössä viestintä tapahtuu kuitenkin jonkin keskitetyn palveluntarjoajan kautta.

Sosiaalinen media on jälkiteollinen ilmiö, joka on muuttanut yhteiskunnan tuotanto- ja jakelurakennetta, taloutta ja kulttuuria. Professori Andreas M. Kaplanin ja Michael Haenleinin mukaan ”sosiaalinen media on joukko internet-sovelluksia, joiden ideologinen ja tekninen perusta on Web 2.0:ssa ja jotka mahdollistavat loppukäyttäjien tuottaman sisällön luomisen ja välittämisen”.

Sanastokeskus TSK:n julkaiseman sosiaalisen median sanaston mukaan sosiaalinen media on tietoverkkoja ja tietotekniikkaa hyödyntävä viestinnän muoto, jossa käsitellään vuorovaikutteisesti ja käyttäjälähtöisesti tuotettua sisältöä ja luodaan ja ylläpidetään ihmisten välisiä suhteita.

Sosiaalinen media on yleistynyt käsitteenä vuodesta 2007 lähtien, jolloin se syrjäytti vähitellen Web 2.0 -käsitteen puhuttaessa vuorovaikutteisista verkkopalveluista. Käsitteen määrittelystä on useita erilaisia tulkintoja, joissa vaihtelevasti korostuu prosessiluonne, Web 2.0 -teknologioiden ulottuvuus, sisällöt, yhteisöt tai toimintamuodot.

Käyttö 
Yleisradion teettämässä tutkimuksessa, joka julkaistiin tammikuussa 2015 runsaalta tuhannelta suomalaiselta kysyttiin, mitä sosiaalisen median palveluja he käyttävät. Yli puolet vastaajista ilmoittautui Facebookin käyttäjiksi, Twitter puolestaan osoittautui pienen piirin suosikiksi. Tutkimuksessa sosiaalisena mediana pidettiin myös pikaviestipalvelu WhatsAppia. Runsas kolmannes vastaajista ei ilmoituksensa mukaan käyttänyt lainkaan sosiaalista mediaa. Nuorista vastaajista lähes jokainen käyttää kahta suosituinta palvelua.

Tietoliikennekonserni DNA:n selvityksessä vuonna 2019 Suomen suosituimmat sosiaalisen median palvelut olivat WhatsApp, YouTube, Facebook, Instagram, Twitter, Snapchat ja LinkedIn.

Tilastokeskuksen mukaan joka viides suomalainen ei seurannut sosiaalisen median palveluja vuonna 2017.

Sisällöt 
Sosiaalisessa mediassa sisältö on pääosin käyttäjien tuottamaa. Sisältöä tuotetaan yhdessä vertaistuotannon menetelmin. Lisäksi sisällön tuottamisen ja kuluttamisen raja on hämärtynyt, koska sama henkilö voi sekä kuluttaa sisältöä että tuottaa uutta. Puhutaankin käyttäjätuotannosta, jossa sisällön käyttämiseen voi saumattomasti liittyä uusien sisältöjen tai sovellusten tuottamista. Yksilöt eivät ole verkossa kuluttajia, vaan aktiivisia toimijoita. Kuluttajien sijaan puhutaan joskus tuottajakuluttajista tai pro-harrastajista, jotka tekevät ammattilaistasoista tuotantoa harrastuksenaan. Varsinaisen sisällön ja viestinnän tuotannon lisäksi sosiaalisessa mediassa keskeisessä osassa on sisällön suositteleminen (jota kutsutaan myös jakamiseksi). Palveluntarjoajan algoritmien lisäksi tämä on keskeistä käyttäjälle tarjottavassa sisällössä.

Julkaisukynnys sosiaalisissa medioissa on matala ja sisältö leviää tyypillisesti viiveettä ilman ulkopuolisen tahon ennakkovalvontaa. Osallistumisesta ei yleensä makseta rahallista korvausta. Yleensä sosiaalisen median palvelut toimivat alustoilla, joiden ylläpitäjillä ei ole samanlaista roolia sisällöntuotannon ohjaamisessa kuin perinteisen julkaisutoiminnan vastuuhenkilöillä.

Verkossa julkaistava sisältö muodostaa sosiaalisia objekteja, joiden ympärille ihmiset muodostavat verkostoja.

Sosiaalisen median ongelmat

Sensuuri
Sosiaalisen median alustat päättävät niiden käyttösäännöt ja sääntöjen tulkinta vaihtelee. Tämän seurauksena sisältöä ja tilejä poistetaan. Myös jokin asia saattaa olla sallittua jollekulle, mutta sensuroidaan jollekin toiselle.

Sosiaalisen median yhteisöllisyys 
Sosiaalinen media synnyttää monenlaista yhteisöllisyyttä. Yhteisöllisyyden muotoja ovat esimerkiksi sosiaaliset verkostot, ryhmät, verkkoyhteisöt ja parvet. Sosiaalisen rakenteen ohella yhteisöllisyyttä voidaan arvioida esimerkiksi sen tiukkuuden ja ajallisen pysyvyyden mukaan.

Sosiaalisen median yhteisöllisyyteen liittyvät läheisesti uudet kulttuuriset käytännöt, kuten avoimuus ja tiedon jakaminen. Ne muovaavat laajalti yhteiskuntaa. Sosiaalisen median yhteisöllisyyden muodoista käytetään myös käsitteitä sosiaalinen verkko, kansalaisjournalismi, vertaismedia tai osallistuva media. Sosiaalisessa mediassa syntyvä käsitys henkilön maineesta ja imagosta muokkaa jokaisen toimijan henkilöbrändiä.

Sosiaalinen media yrityksissä 
Yritykset ja yhteisöt voivat käyttää sosiaalista mediaa samoin keinoin. Sitä voidaan käyttää esimerkiksi viestien välitykseen asiakkaille, palautteen keräämiseen tai yleiseen kanssakäymiseen asiakkaiden kanssa. Yrityksille on usein kaksi pääsääntöistä käyttökohdetta sosiaaliselle medialle, markkinointi ja asiakaspalvelu.  Sosiaalinen media on nykypäivän markkinoinnissa niin tärkeä kanava, että osalle yrityksiä se on ainoa markkinointikanava. Suuri osa internetsivustojen liikenteestä ohjautuu sosiaalisen median kanavan kautta. Ilman markkinointia sosiaalisessa mediassa yrityksen internet-sivuille tuleva liikenne muodostuu paljolti ihmisistä, jotka jo tuntevat yrityksen. 

Sosiaalinen media luo mahdollisuuden yrityksille viestiä nykyisten ja uusien asiakkaiden kanssa. Koska asiakkaat ovat usein kiinnostuneita yrityksestä jo valmiiksi, on yritysten helppo jakaa tarjouksia tai kuulumisia. Sosiaalinen media on myös väline, joka kannustaa asiakkaita vuorovaikutukseen ja näin auttaa asiakkaita ongelmissaan, sekä luomaan henkilökohtaisemman suhteen yrityksen kanssa.

Sosiaalista mediaa voidaan käyttää sekä yritysten ulkoisessa, että sisäisessä viestinnässä. Ulkoisessa kontekstissa sosiaalisen median avulla ylläpidetään ja luodaan suhteita asiakkaisiin ja yhteistyökumppaneihin. Yritysten sisäinen sosiaalinen media käsittelee niiden sisäistä dynamiikkaa ja toimintatapoja johtuen uudenlaisista tavoista tehdä yhteistyötä.

Verkossa käytyjen keskustelujen voi ajatella olevan Mike Kuniavskyn lanseeraaman tietovarjo-mallin mukaisia heijastuksia oikeasta elämästä. Mallissa reaalimaailman esineillä on verkossa tietovarjoja, jotka sisältävät tuotetta ja sen sisältöä kuvailevaa metatietoa, mutta myös käyttäjien antamat arvostelut ja kommentit. Yritysten on hyvä ymmärtää, että kuluttaja tekee nykyään ostopäätöksen paljolti näiden heijastusten perusteella. Suurimman hyödyn yritykset saavuttavat, jos ne pystyvät osallistumaan rakentavasti keskusteluun.

Verkkoteknologiat 
Sisältöjen avoin jakaminen ja yhteisöjen muodostuminen edellyttävät sellaisia verkkoteknologioita, jotka yhdistävät ihmiset ja sisällöt vaivatta, avoimesti ja pääosin ilmaiseksi. Tim O'Reillyn lanseeraama käsite web 2.0 ymmärretään usein tarkoittavan uusia teknologioita, käyttäjälähtöisiä suunnitteluperiaatteita, palveluita ja välineitä, joita sosiaalinen media hyödyntää.

Verkkoteknologioiden kehitys oli tärkeimpiä sosiaalisen median palvelujen yleistymistä vauhdittavia seikkoja. Uudet sovellukset mahdollistivat helppokäyttöisten ja nopeasti käyttöönotettavien julkaisujärjestelmien ja käyttäjien välisen vuorovaikutuksen mahdollistavien verkkopohjaisten ohjelmistojen yleistymisen niin sanottujen tavallisten käyttäjien keskuudessa. Näitä palveluita ovat esimerkiksi wikit, keskustelupalstat, podcastit ja blogit.

Esimerkkejä sosiaalisen median palveluista 

Sosiaalinen media tarjoaa helpon vaikutuskanavan monille. Näitä voivat olla esimerkiksi poliittiset toimintaryhmät, yhden asian liikkeet tai yksittäiset toimijat. Se voi toimia myös yksittäisen henkilön vaikutuskanavana toiseen yksilöön nähden. Toisaalta, kun kaikilla on mahdollisuus tuottaa sisältöä sosiaaliseen mediaan, yhden henkilön vaikutukset voivat jäädä hyvin huomaamattomiksi. Uusia sosiaalisen median palveluita syntyy ja kuolee päivittäin. Tähän luetteloon on kerätty suurimpia, suosituimpia ja keskeisimpiä eri alojen palveluita. Valikoima perustuu löyhästi Sosiaalinen media opetuksessa -kirjan välineluetteloon.

 Linkkien ja uutisten jakopalveluita:
Delicious – kirjanmerkkien jakopalvelu
Furl – kirjanmerkkien jakopalvelu
Reddit –  linkkien, uutisten ja keskusteluiden jakopalvelu
Digg – uutisten jakopalvelu
 Blogipalveluita:
Kansalaiskeskustelu.fi – Blogipalvelu yhteiskunnalliseen ja poliittiseen keskusteluun
WordPress – blogipalvelu ja avoimen lähdekoodin ohjelmisto
LiveJournal – blogipalvelu
Blogger – blogipalvelu
Vuodatus – suomalainen blogipalvelu
Tumblr – suosittu blogipalvelu
Blogilista – suomalainen blogihakemisto
 Mikroblogipalveluita:
Twitter – mikrobloggauspalvelu
MastodonSocial – mikrobloggauspalvelu
Mastodontti – suomalainen mikrobloggauspalvelu
 Wiki- ja muita yhteistyöpalveluita:
Wikipedia – avoin tietosanakirja
MediaWiki – avoimen lähdekoodin wikiohjelmisto
Google Sites – yhdessä muokattavan, pienryhmille suunnatun verkkosivuston julkaisualusta
 Mediapalveluita:
Flickr – kuvien jakelupalvelu
Photobucket – kuvien jakelupalvelu
Pinterest – kuvien ja linkkien jakelu- ja kuratointipalvelu.
SlideShare – Powerpoint -sivujen ja esitysten jakelupalvelu
Prezi – uudenlaisten esitysten luominen ja jakelu
YouTube – videoiden jakelupalvelu
Vimeo – videoiden jakelualusta, HD-videot
Bambuser – videoiden jakelualusta, suorat nettivideolähetykset
Instagram – kuvien jakelupalvelu
Snapchat – valokuva- ja videoviestipalvelu
TikTok - lyhytvideosovellus
SoundCloud - musiikin sekä muiden äänitiedostojen levitys- ja suoratoistopalvelu
Periscope - suorat nettivideolähetykset ja kommentointi
PixelfedSocial – kuvien jakelupalvelu
PixelfedFI – suomalainen kuvien jakelupalvelu
 Yhteisöjä:
Facebook – yhteisöpalvelu
Foursquare – paikkatietoon perustuva sosiaalisen verkostoitumisen yhteisöpalvelu
Google+ – Googlen perustama yhteisöpalvelu
MySpace – musiikkiin ja bändeihin panostava yhteisöpalvelu
Suomi24 – suuri suomalainen verkkoyhteisö
IRC-Galleria – nuorten aikuisten nettiyhteisö
LinkedIn – ammattilaisille tarkoitettu verkostoitumispalvelu
Last.fm – musiikkiharrastajien palvelu
Ning – pienyhteisöpalvelu
Alastonsuomi.com - yhteisöpalvelu
HeiaHeia – kuntoiluun keskittynyt yhteisöpalvelu
Dribbble – graafisille suunnittelijoille suunnattu yhteisö
Futisforum2 – jalkapalloaiheinen keskustelufoorumi 
Jodel  
 Virtuaalimaailmoja:
Second Life
Habbo
 Verkkoyhteisöjä:
Fleim
Aulabaari
Duuni.net
 Deittiyhteisöjä:
Tinder
Grindr

Katso myös 

 Semanttinen Web
 Someilmiö
 Sosiaalisen median optimointi
 Sosiaalinen kirjanmerkki
 Dunbarin luku
 Nettideittailu
 Yhteisöpalvelu

Lähteet

Viitteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 Sosiaalinen media uudistaa liiketoimintaa (Tekes, 1.10.2009) 
 Mediakasvatus ja uudet lukutaidot
 Kari A. Hintikka: Sosiaalinen media. Jyväskylän yliopiston Kansalaisyhteiskunnan tutkimusportaali 15.8.2008.
 OlliKopakkala.com. Kritiikkiä sosiaalista mediaa kohtaan.
 Seksiä, valheita ja sosiaalista mediaa . Asiantuntijat käsittelevät sosiaalista mediaa yrittäjien näkökulmasta.
 Sosiaalisen median määrityksestä ja käytöstä, viestinnän näkökulmasta.
 Marko Nenonen: Facebook muuttaa persoonaa . Helsingin Sanomat 10.8.2011.
 Harto Pönkä: Sosiaalisen median katsauksia vuodesta 2009 lähtien (tilastoja, tutkimuksia ym.)
 Nettielämää: Sosiaalisen median maailmat -kirja verkossa

Esimerkkejä organisaatioiden sosiaalisen median ohjeista 
 Oulun yliopisto Sosiaalisen median ohjeistus 
 Itä-Suomen yliopisto Sosiaalisen median käytön suositus 
 Hämeen ammattikorkeakoulun 'someketti'  Sosiaalisen median ohjeistus henkilöstölle

Sosiaalisen median tutkimusta ja kirjallisuutta 
 Suomalaisten some-tutkijoiden ryhmä LinkedIn:ssä: SMAT - Sosiaalinen Media Akateemisessa Tutkimuksessa
 Aalto, Tuija & Uusisaari, Marylka Yoe: Löydy - Brändää itsesi verkossa (Avain 2010)
 Bechmann, Anja & Lomborg, Stine (2012) Mapping actor roles in social media: Different perspectives on value creation in theories of user participation. New Media & Society, 15(5), 765-781. ( )
 boyd, danah & Ellison, Nicole B (2007) Social Network Sites: Definition, History, and Scholarship. Journal of Computer‐Mediated Communication 13:1, 210–230.
 Erkkola, Jussi-Pekka: Sosiaalisen median käsitteestä. Lopputyö. Medialaboratorio, Taideteollinen korkeakoulu 2008. (pdf)

 Itkonen-Isakov, Terhi-Maija: Wikit ja blogit pedagogisina työkaluina, s. 50 - 58. Teoksessa: Viteli, J. & Kaupinmäki, S. (toim.) Tuovi 5: Interaktiivinen tekniikka koulutuksessa 2007 -konferenssin tutkijatapaamisen artikkelit. Tay. Hypermedialaboratorio. Tampereen yliopisto 2008. ISBN 978-951-44-7202-2
 Kaplan, Andreas M. (2012) If you love something, let it go mobile: Mobile marketing and mobile social media 4x4, Business Horizons, 55(2), p. 129-139. 
 Kaplan Andreas M., Haenlein Michael, (2010 in print; 2009 online), Users of the world, unite! The challenges and opportunities of social media, Business Horizons, Vol. 53, Issue 1
 
 

 Lietsala, Katri & Sirkkunen, Esa: Social Media: Introduction to the tools and processes of participatory economy . Tay. Hypermedialaboratorio. Tampereen yliopisto 2008, ISBN 978-951-44-7374-6 (painettu kirja )
 Matikainen, Janne:  Sosiaalisen ja perinteisen median rajalla. Helsingin yliopisto, Viestinnän tutkimuskeskus CRC 2009.
 Matikainen, Janne & Villi, Mikko (2013). Mobiilit mediasisällöt. Sisältöjen tuottaminen, jakelu ja kulutus sosiaalisessa mediassa. (pdf)
 Melakoski, Cai & Sirkesalo, Sohvi & Tirronen & Helena (TAMK): "Himottaa, mutta pelottaa?" - Suomalaisen sisältötuotantoalan näkemyksiä osallistumistaloudesta ja sosiaalisesta mediasta 
 Rekola, P. 2011. Nuorten aikuisten verkkoyhteisöpalvelujen mobiilikäyttö. Jyväskylän yliopisto. Viestintätieteiden laitos. Pro gradu -tutkielma.
 Saarikoski Petri, Suominen Jaakko, Turtiainen Riikka, Östman Sari: FUNETista Facebookiin - Internetin kulttuurihistoria (Gaudeamus, 2009)
 Salmenkivi, Sami & Nyman, Niko: Yhteisöllinen media ja muuttuva markkinointi 2.0, Talentum 2007, ISBN 978-952-14-1239-4
 Suoranta, Juha & Vadén, Tere: Wikiworld, Pluto Press, 2010. pre-print PDF
 Suominen, Östman, Saarikoski & Turtiainen: Sosiaalisen median lyhyt historia (Gaudeamus, 2013)

Seulonnan keskeiset artikkelit