Bioetiikka

Bioetiikka on etiikan, erityisesti soveltavan etiikan haara, joka tutkii terveydenhuollon sekä lääke- ja biotieteiden yhteydessä esiintyviä eettisiä kysymyksiä. Bioetiikan perinteisiä tutkimuskohteita ovat esimerkiksi kysymykset abortin, eutanasian, kloonaamisen, kantasolututkimuksen ja geenimanipulaation moraalisesta oikeutettavuudesta. Monet bioeetikot askaroivat kysymysten parissa lääketieteellisen nanoteknologian, geenipankkien sekä biopankkien moraalisista ja poliittisista seurauksista sekä niihin liittyvistä filosofis-oikeudellisista ongelmista. Ihmisten ja eläinten oikeuksiin liittyvät tutkimuseettiset kysymykset ovat myös perinteisesti bioetiikan alaa.

Kliininen bioetiikka on Yhdysvalloissa 1990-luvulla yleistynyt oppiala, jossa erikoistutaan erityisesti sairaalaympäristöissä nouseviin akuutteihin eettisiin ongelmiin. Joissain yhdysvaltalaisissa sairaaloissa päivystää kliininen bioeetikko avustamassa lääkäreitä päätöksenteossa tyypillisesti nopeatempoisissa ja eettisesti vaikeaselkoisissa tilanteissa.

Bioetiikkaan läheisesti liittyviä etiikan alueita ovat ympäristöetiikka ja lääketieteen etiikka.

Suomessa bioetiikkaa on pyrkinyt vakiinnuttamaan ja edistämään esimerkiksi Bioetiikan instituutti.

Historiaa 

Elämää koskeva eettinen pohdinta on kuulunut filosofian peruskysymyksiin antiikista alkaen, samoin kuin eettisten kysymysten pohtiminen lääke- ja oikeustieteeseen. Ennen 1900-luvun puoltaväliä näiden kysymysten tarkastelu oli kuitenkin epäsystemaattista ja tavanomaisesti kristillisesti virittynyttä.

Varsinainen bioeettinen tutkimus sai alkunsa 1950- ja 1960-luvuilla, jolloin lääketieteessä tehtiin merkittäviä läpimurtoja koskien elinsiirtoja, dialyysiä ja tehohoitoa. Samoihin aikoihin kehitettiin ehkäisypilleri ja turvalliset tavat tehdä abortti. Tuoreessa muistissa oli tuolloin natsien keskitysleireillä harjoittama eettisesti kyseenalainen lääketieteellinen tutkimus, joka oli tullut vastikään suuren julkisuuden tietoon. Nämä kehityskulut ruokkivat mielenkiintoa eettisiin kysymyksiin yksilöiden oikeudesta kalliisiin lääketieteellisiin hoitoihin, aborttiin ja eutanasiaan.

Bioetiikasta tuli oma akateeminen erikoisalueensa Hastings Centerin perustamisen myötä vuonna 1970. Bioteknologisten innovaatioiden myötä bioetiikka laajeni vähitellen kliinisen lääketieteellisen etiikan ulkopuolelle. Mukaan tuli vähin erin bioteknologisia kehityskulkuja ennakoivia elementtejä, joihin aikoinaan suhtauduttiin huvittuneisuudella. Esimerkiksi ihmisen ja eläinten kloonaamisen etiikan pohtiminen herätti 1970-luvulla asiaan perehtyneiden empiiristen biotieteilijöiden piirissä huvittuneisuutta, koska kloonaamisen ajateltiin olevan tuolloin pikemminkin science fictioniin kuin tieteeseen kuuluvaa.

Bioetiikan tutkimuksella on ollut sen alkutaipaleesta asti vuorovaikutusta poliittisen päätöksenteon kanssa. Tämä on näkynyt erilaisten eettisten komiteoiden nousussa 1970-luvun lopulta saakka, niin kansallisella kuin kansainvälisellä tasolla. Esimerkiksi UNESCOlla on ollut oma bioeettinen ohjelmansa 1993.

Bioetiikkaa on harjoittanut alusta saakka laaja joukko kirjoittajia erilaisista filosofisista, tieteellisistä ja uskonnollisista taustoista: bioetiikkaa harjoittaa muun muassa filosofit, lääkärit, sosiologit ja muut  yhteiskuntatieteilijät sekä eri uskontojen teologit. Tästä syystä tieteenalalle on hyvin ominaista epäyhtenäisyys tutkimustavoissa, kirjoitustyyleissä ja argumentatiivisissa lähtökohdissa. Osittain tästä syystä bioetiikka on hyvin kiivaasti kiistelty ala.

Bioetiikan tutkimus 

Bioetiikassa sovelletaan eettistä analyysiä lääketieteellisiin ja bioteknologisiin kysymyksiin. Tyypillistä on, että näihin kysymyksiin liittyy moraalisia jatkokysymyksiä muun muassa:

 Potilaan autonomiasta ja päätäntävallasta
 Informoidusta suostumuksesta
 Oikeuksista (ihmisten ja eläinten)
 Oikeudenmukaisuudesta
  Velvollisuuksista ja vastuusta (myös ammatillisesta näkökulmasta)
 Myönteisistä tai kielteisistä yhteiskunnallisista seurauksista tulevaisuudessa
 Arvoista
 Jollekin osapuolelle koituva vahinko

Bioeettistä analyysiä voidaan tehdä joko teoria- tai käytäntövetoisesti tai koherentistisesti. Teoreettisessa lähestymistavassa otetaan tavanomaisesti lähtökohdaksi jokin normatiivisen etiikan teoria, esimerkiksi velvollisuus- tai seurausetiikka, tai mahdollisesti jokin teologisen etiikan muoto, jonka yleisistä periaatteista johtamalla yritetään muodostaa toimintasuositus tarkasteltuun yksittäistilanteeseen. Yritykset tehdä teoriavetoista bioetiikkaa ylittämällä yksittäisten taustateorioiden rajoitukset johtavat yleensä Georgetownin mantran tyylisiin periaatelistauksiin.

1980-luvulla yleistyi teoriavastaisen ja filosofiseen spekulaatioon nuivasti suhtautuvan bioetiikan suuntaus, joka painotti empiiristen tapausten monimutkaisuutta. Tällaisessa käytäntövetoisessa bioetiikassa tarkastellaan yleensä samanlaisten tapausten paradigmaa, joista johdetaan toimintasuositukset tavalla tai toisella yleistämällä. Esimerkiksi sosiologiaan pohjautuva ja feministinen bioetiikka pyrkii tällaiseen bioeettiseen ongelmanratkaisuun.

Koherentistinen bioetiikka tarkastelee erilaisten arvojen ja normien sisäistä ja keskinäistä johdonmukaisuutta, ja pyrkii ilmaisemaan miten olisi johdonmukaisinta toimia tilanteessa, pikemminkin kuin mikä olisi oikein tai väärin.

Bioetiikan tutkimusta on kritisoitu rajusti sen alkutaipaleelta saakka. Tyypillisin kritiikki kohdistuu sen käyttökelpoisuuteen eettisen päätöksenteon välineenä: bioeetikoiden esittämät johtopäätökset ovat toisinaan epäintuitiivisia ja arkijärjen vastaisia. Myös mannermaisen filosofian, erityisesti postmodernismin parissa bioetiikkaa on kritisoitu sen valistusmaisen ja rationalistisen taustaideologian takia.

Bioetiikka ja yhteiskunnallinen päätöksenteko 

Bioetiikkaa tutkitaan akateemisen perustutkimuksen lisäksi usein tilaustutkimuksina lainsäädännön tarpeisiin. Tässä suhteessa bioetiikka on usein esijuridista. Useimmissa länsimaissa on erityisiä tutkimusinstituutteja ja monialaisia komiteoita, joissa bioeettistä ongelmanratkaisua pyritään harjoittamaan.

Bioetiikan kysymyksiä 
Bioetiikka pyrkii tarkastelemaan erilaisten lääke- ja bioteknologisten toimenpiteiden eettistä oikeutettavuutta. Bioetiikan ydinkysymyksiä ovat muun muassa:

 Abortti
 Bio- ja lääkepatentit, erityisesti kehitysmaissa
 Bio- ja geenipankit
 Biopiratismi
 Elinluovutus ja siirrännäiset
 Eläinten oikeudet erityisesti tutkimuksessa
 Eugeniikka
 Eutanasia
 Geeniterapia
 GMO:t elintarvikkeissa ja teollisuudessa
 Hedelmöityshoidot
 Huumeet
 Kantasolututkimus
 Keinoelämä
 Kivunlievitys
 Kloonaaminen
 Kosmeettinen kirurgia
 Nanoteknologia
 Salassapito
 Sijaissynnytys
 Transhumanismi ja eliniän pidentäminen
 Väestönkasvun rajoittamisen oikeutus ja keinot

Tunnettuja bioeetikoita 

 Dan Brock
 Norman Daniels
 Heta Gylling
 Jaana Hallamaa
 Matti Häyry
 Søren Holm
 Veikko Launis
 Heikki Saxén
 Peter Singer
 Tuija Takala
 Judith Jarvis Thompson

Lähteet

Kirjallisuutta

Suomeksi

Englanniksi 
 Beauchamp, Tom L. & James F. Childress. (2001). Principles of Biomedical Ethics. 5th Ed. Oxford University Press. ISBN 0-19-514332-9.
Häyry, Matti (2001). Playing God: Essays on bioethics. Helsinki: Helsinki University Press.
 Potter, Van Rensselaer. (1971). Bioethics: Bridge to the Future. Englewood Cliffs, N.J.: Prentice-Hall. ISBN 0-13-076505-8
 Potter, Van Rensselaer. (1988). Global Bioethics: Building on the Leopold Legacy. East Lansing. Michigan State University Press. ISBN 0-87013-264-4
 Rhodes, Rosamond, Margaret P. Battin & Anita Silvers. (2002). Medicine and Social Justice. Essays on the Distribution of Health Care. Oxford University Press. ISBN 0-19-514354-X.
 Saxén, Heikki (2017). A Cultural Giant: An interpretation of bioethics in light of its intellectual and cultural history. Tampere University Press. ISBN 978-952-03-0523-9. Freely accessible online.

Aiheesta muualla

Suomeksi 

Bioetiikan instituutti
Valtakunnallinen terveydenhuollon eettinen neuvottelukunta 
Bioteknologia.info: Bioetiikka
Bioteknologia.fi: Katsaus bioetiikan tutkimukseen
Bionet  Tutustu biotieteisiin
Maailman lääkäriliiton Helsingin julistus 
Bioetiikka Ihmiselämän suuruus.

Englanniksi 

American Journal of Bioethics
American Society for Bioethics and Humanities
Center for Bioethics and Human Dignity
Center for Bioethics and Culture Network
Council for Responsible Genetics USA
Eubios Ethics Institute JAPAN 
Hastings Center
Human Genetics in Intercultural Perspective
The Institute for Medicine as a Profession
Institute for Medical Humanities at University of Texas Medical Branch at Galveston
International Network for Life Studies
Journal of the International Association of Bioethics 
Kennedy Institute of Ethics Journal 
MyBioethics (mobiilisovellus)
National Institute of Health: Bioethics resources on the web
Phoebe R. Berman Bioethics Institute
Stanford Encyclopedia of Philosophy: Feminist Bioethics
Treuman Katz Center for Pediatric Bioethics 
U.S President's Council on Bioethics