1958

Vuosi 1958 oli normaalivuosi, joka alkoi keskiviikosta.

Tapahtumia

tammikuu–maaliskuu 

 1. tammikuuta – Presidentti Urho Kekkonen piti ensimmäisen televisioidun uudenvuodenpuheen.
 1. tammikuuta     -  Suomen Televisio aloitti vakinaiset televisiolähetykset.
 4. tammikuuta – Sputnik 1 syöksyi ilmakehään Maata kiertäneeltä radalta ja tuhoutui (se laukaistiin matkaan 4. lokakuuta 1957).
 8. tammikuuta – Bobby Fischer voitti 14-vuotiaana Yhdysvaltain šakkimestaruuden.
10. tammikuuta – Suomi liittyi Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n jäseneksi.
18. tammikuuta – SDP:n puolueneuvosto päätti, ettei puolueen oppositiota, ”skogilaisia”, saanut asettaa puolueen ehdokaslistoille eduskuntavaaleissa.
31. tammikuuta – Ensimmäinen yhdysvaltalaissatelliitti Explorer 1 laukaistiin kiertoradalle.
  31. tammikuuta   – James Van Allen varmisti Van Allenin säteilyvyöhykkeiden olemassaolon.
 1. helmikuuta – Egypti ja Syyria yhdistyivät Yhdistyneeksi arabitasavallaksi. Sen presidentiksi nimitettiin Gamal Abdel Nasser.
 4. helmikuuta – Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut alkoivat Lahdessa.
 6. helmikuuta – Eduskunnan oikeusasiamies Marjos Rapola totesi, ettei Maalaisliiton puoluesihteeriä Arvo Korsimoa vastaan tehty kantelu antanut aihetta jatkotoimiin. Korsimoa oli syytetty rintamakarkuruudesta talvisodan aikana.
   6. helmikuuta   – Münchenissä sattuneessa lento-onnettomuudessa kuoli kaikkiaan 22 ihmistä, muiden muassa kahdeksan Manchester Unitedin pelaajaa.
17. helmikuuta – Paavi Pius XII nimitti Chiara Assisilaisen (1193–1253) television suojeluspyhimykseksi.
18. helmikuuta – Egyptin sotajoukot marssivat Sudanin rajan yli. Presidentti Nasser vaati Sudania luovuttamaan Egyptille 22. leveyspiirin pohjoispuolella olevan Hala'ibin alueen. Egypti veti joukkonsa kuitenkin takaisin Sudanin alueelta 25. helmikuuta.
23. helmikuuta – Fidel Castron johtamat kapinalliset kaappasivat kilpa-autoilun hallitsevan maailmanmestarin argentiinalaisen Juan Manuel Fangion Kuuban pääkaupungissa Havannassa, mutta Fangio vapautettiin jo seuraavana päivänä.
28. helmikuuta – Suomessa ilmoitettiin olevan 45 000 tuberkuloosia sairastavaa. Suomi kuului taudin suhteen Euroopan ”mustiin maihin”.
 8. maaliskuuta – Porin kaupunki täytti 400 vuotta.
12. maaliskuuta – Eurovision laulukilpailu järjestettiin Hilversumissa Alankomaissa. Ranskan edustaja André Claveau voitti kappaleella "Dors, mon amour".
17. maaliskuuta – Yhdysvallat laukaisi Vanguard 1 -satelliitin.
22. maaliskuuta – Faisalista tuli Saudi-Arabian kuningas.
23. maaliskuuta – Alvar Aallon piirtämä Helsingin Kulttuuritalo vihittiin käyttöön.
26. maaliskuuta – Kansanedustajat Matti Lepistö, Valdemar Liljeström ja Aarre Simonen ilmoittivat muodostaneensa sosiaalidemokraattien riippumattoman eduskuntaryhmän.
27. maaliskuuta – Nikita Hruštšovista tuli Neuvostoliiton päämies.

huhtikuu–kesäkuu 

 3. huhtikuuta – Suomessa sanomalehdet kertoivat opetusministeriön vapauttaneen yleiseen käyttöön osan niistä kirjoista, jotka oli sodan jälkeen lokakuussa 1944 poistettu kirjastoista Neuvostoliitolle vihamielisinä.
17. huhtikuuta – Belgialaisten kuningas Baudouin I avasi Expo 1958 -maailmannäyttelyn Brysselissä.
 1. toukokuuta – Passien tarkastus Pohjoismaiden välisillä rajoilla lopetettiin.
 6. toukokuuta – Suomen Kristillinen Liitto perustettiin Helsingissä.
 7. toukokuuta – Nainen toimi Pohjoismaissa ensimmäistä kertaa pääministerinä, kun ministeri Tyyne Leivo-Larsson ryhtyi hoitamaan väliaikaisesti pääministerin tehtäviä Reino Kuuskosken sijaisena.
   7. toukokuuta   – Vuonna 1871 valmistunut, Suomen kauneimmaksi puukirkoksi sanottu Oriveden kirkko tuhoutui tahallaan sytytetyssä tulipalossa.
15. toukokuuta – Neuvostoliitto laukaisi Sputnik 3 -satelliitin.
  15. toukokuuta   – Eläintarhan ajot järjestettiin Helsingissä 20. kerran. Maksaneita katsojia oli ennätysmäärä, 82 597.
22. toukokuuta – Presidentti Urho Kekkonen matkusti valtiovierailulle Neuvostoliittoon.
 1. kesäkuuta – Charles de Gaulle kutsuttiin eläkkeeltä johtamaan Ranskaa kuudeksi kuukaudeksi.
 7. kesäkuuta – Ulkoministeriö ilmoitti, että Neuvostoliitosta oli palautettu 11 922 suomalaista sotavankia, heistä suurin osa (11 911) jo 13. tammikuuta 1946 mennessä. Suomen ja Neuvostoliiton välinen sotavankiasia katsottiin loppuun käsitellyksi.
11. kesäkuuta – Tanskan kuningas Fredrik IX, kuningatar Ingrid ja kruununprinsessa Margareeta saapuivat valtiovierailulle Suomeen.
16. kesäkuuta – Pääministeri Imre Nagy ja kenraali Pál Maléter teloitettiin Unkarissa maanpetoksesta.
29. kesäkuuta – Brasilia voitti Ruotsin 5-2 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen loppuottelussa Tukholmassa.

heinäkuu–syyskuu 

 1. heinäkuuta – Vaalimaan raja-asema avattiin liikenteelle.
 6. heinäkuuta – Suomessa alkoivat eduskuntavaalit. SDP:n eduskuntaryhmä supistui tuntuvasti heti vaalien jälkeen, kun 11 sen listoilta valittua edustajaa siirtyi puolueen opposition eduskuntaryhmään.
 9. heinäkuuta – Alaskan rannikolle iski Lituya Bayn megatsunami.
10. heinäkuuta – Ensimmäiset pysäköintimittarit asennettiin Isossa-Britanniassa.
11. heinäkuuta – Espoon kunta täytti 500 vuotta.
12. heinäkuuta – Kilpisjärvellä mitattiin Suomen alin heinäkuun lämpötila, –5.0 °C.
14. heinäkuuta – Irakin vallankumous: nationalistit syrjäyttivät kuningas Faisal II:n, joka sai surmansa taistelussa. Monarkian aika päättyi ja Abdulkarim Qasimista tuli maan johtaja.
15. heinäkuuta – 5 000 Yhdysvaltain merijalkaväen sotilasta nousi maihin Beirutissa Libanonissa tukeakseen länsimielistä hallitusta.
26. heinäkuuta – Ison-Britannian kuningatar Elisabet II myönsi 9-vuotiaalle pojalleen prinssi Charlesille Walesin prinssin arvonimen.
27. heinäkuuta – Iisalmessa avattiin Juhani Ahon museo.
29. heinäkuuta – Yhdysvaltain kongressi perusti Nasan (National Aeronautics and Space Administration).
  29. heinäkuuta   – Uuden eduskunnan puhemieheksi valittiin Maalaisliiton V. J. Sukselainen, ensimmäiseksi varapuhemieheksi SKDL:n Toivo Kujala ja toiseksi varapuhemieheksi SDP:n Onni Peltonen.
30. heinäkuuta – Puolustusministeriön kansliapäällikkö, eversti Kalle Lehmus erotettiin virastaan. Uudeksi kansliapäälliköksi nimitettiin Kadettikoulun johtaja, kenraalimajuri Paavo Lammetmaa.
31. heinäkuuta – Majuri Lauri Pekuri rikkoi ensimmäisenä suomalaisena äänivallin Folland Gnat -suihkuhävittäjällä.
 3. elokuuta – Ydinsukellusvene USS Nautilus alitti ensimmäisenä pohjoisnavan.
23. elokuuta – Toinen Taiwaninsalmen kriisi alkoi Kiinan Kansan vapautusarmeijan pommitettua Quemoyta.
31. elokuuta – Suomen Kommunistinen Puolue piti 40-vuotisjuhlansa Helsingissä. Juhlaan oli kutsuttu myös Otto Wille Kuusinen, mutta hänen viisumianomuksensa peruttiin.
 1. syyskuuta – Islanti laajensi kalastusvetensä 12:een meripeninkulmaan, tästä seurasi ensimmäinen ”turskasota” Ison-Britannian kanssa.
12. syyskuuta - Jack Kilby esittelee toimivaa mikropiiriä
22. syyskuuta – Kansanedustaja, ylijohtaja Veikko Vennamo erosi Maalaisliiton eduskuntaryhmästä.
28. syyskuuta – Ranskassa 79 % äänestäneistä kannatti viidennen tasavallan perustuslakia.
  28. syyskuuta   – Imatralla vihittiin käyttöön arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema Kolmen Ristin kirkko (Piruntorjuntabunkkeri), joka oli jo rakennustyön aikana herättänyt huomiota myös ulkomailla.

lokakuu 

 2. lokakuuta – Guinea julistautui itsenäiseksi Ranskasta.
 4. lokakuuta – Englantilainen lentoyhtiö BOAC aloitti ensimmäisenä aikataulun mukaiset matkustajalennot suihkulentokoneilla Atlantin yli käyttäen De Havilland Comet-4 -matkustajakoneita Lontoo–New York-reitillä. Yhdysvaltalainen Pan Am aloitti omat vastaavat lentonsa Boeing 707 -koneilla kolme viikkoa myöhemmin 26. lokakuuta New York–Pariisi-reitillä.
 5. lokakuuta – Säiliölaiva Tupavuori räjähti Neste Oy:n Naantalin jalostamon laiturissa, jolloin kolme ihmistä sai surmansa.
9. lokakuuta − Neuvostoliittolainen säveltäjä Dmitri Šostakovitš sai Wihurin kansainvälisten palkintojen rahaston myöntämän Sibelius-palkinnon.
10. lokakuuta – Neuvostoliiton Helsingin-suurlähettiläs Viktor Lebedev matkusti ”lomalle” Moskovaan eikä enää palannut Suomeen. Neuvostoliitto ilmoitti presidentti Urho Kekkoselle, ettei Lebedeville nimitetä seuraajaa.
17. lokakuuta – Suomen ensimmäinen tietokone, Postisäästöpankin IBM 650 ”Ensi” otettiin käyttöön.
23. lokakuuta – Ruotsin akatemia ilmoitti myöntäneensä Nobelin kirjallisuuspalkinnon neuvostoliittolaiselle Boris Pasternakille. Neuvostoliiton kirjailijaliiton lehti Literaturnaja gazeta leimasi Pasternakin palkitsemisen Neuvostoliitolle vihamieliseksi teoksi. Pasternak erotettiin Neuvostoliiton kirjailijaliitosta 28. lokakuuta.
23. lokakuuta – Smurffit esiintyivät ensimmäistä kertaa ”Johannes ja Pirkale” -sarjakuvassa belgialaisessa Le Journal de Spirou -sarjakuvalehdessä.
28. lokakuuta – Angelo Giuseppe Roncalli valittiin uudeksi paaviksi, ja hän otti nimekseen Johannes XXIII.
29. lokakuuta – Boris Pasternak kieltäytyi vastaanottamasta Nobelin kirjallisuuspalkintoa. Ruotsin akatemia ilmoitti Pasternakin säilyttävän tästä huolimatta kunniansa Nobel-palkittuna kirjailijana.

marraskuu–joulukuu 

 1. marraskuuta – Professori Veli Merikoski valittiin Kansanpuolueen puheenjohtajaksi.
11. marraskuuta – Yhdysvallat ilmoitti, ettei se luovu miehitysoikeudestaan Länsi-Berliinissä ja että se pitää Länsi-Berliinin hallussaan tarvittaessa asevoimin.
21. marraskuuta – Maalaisliiton kansanedustaja Martti Miettunen siirtyi Lapin läänin maaherraksi ja erosi eduskunnasta. Hänen tilalleen tuli maanviljelijä Akseli Paarman.
25. marraskuuta – Ranskan Sudan sai autonomian. Se itsenäistyi 22. syyskuuta 1960 nimellä Mali.
27. marraskuuta – Berliinin kriisi: Hruštšov jätti Berliini-ultimaatumin, jossa Neuvostoliitto vaati Berliinin jakamisen päättämistä, ja sen muuttamista vapaakaupungiksi, itsenäisenä Länsi-Saksasta ja DDR:stä. Jollei tätä toteutettaisi kuuden kuukauden sisällä, Neuvostoliitto solmisi rauhansopimuksen vain Itä-Saksan kanssa ja Berliini saarrettaisiin uudelleen.
  27. marraskuuta   – Paasikivi-seura perustettiin Helsingissä.
28. marraskuuta – Tšad, Kongon tasavalta ja Gabon saivat autonomian.
  28. marraskuuta   – SKDL:n kansanedustaja Mauri Ryömä sai surmansa auto-onnettomuudessa. Hänen tilalleen Eduskuntaan tuli päätoimittaja Juho Mäkelä.
29. marraskuuta – SDP:n opposition johtoryhmään kuuluneet Eero Antikainen, Valdemar Liljeström ja Aarre Simonen erotettiin SDP:stä puolueen sisäisten sovintoneuvottelujen epäonnistuttua.
 1. joulukuuta – Keski-Afrikan tasavalta sai autonomian.
 4. joulukuuta – Yöpakkaskriisi: pääministeri K.-A. Fagerholm esitti hallituksensa eronpyynnön sen jälkeen, kun ulkoministeri Johannes Virolainen oli eronnut hallituksesta syytä ilmoittamatta.
16. joulukuuta – Mao Zedongin ilmoitettiin eroavan Kiinan kansantasavallan presidentin virasta.
18. joulukuuta – Nigeria itsenäistyi.
21. joulukuuta – Kenraali Charles de Gaulle valittiin Ranskan presidentiksi 78,5 %:lla äänistä.
25. joulukuuta – Neuvostoliitossa hyväksyttiin uusi rikoslaki. Kuolemanrangaistus säilytettiin, mutta nimitys ”kansanvihollinen” poistettiin.
31. joulukuuta – Kansainvälinen geofysiikan vuosi päättyi. Se oli alkanut 1. heinäkuuta 1957.

tuntematon päivämäärä 

Leo Esaki kehittää tunnelidiodin
Kankkulan kaivolla -radiokuunnelmasarja alkoi.
Kalle Päätalon esikoisteos Ihmisiä telineillä ilmestyi.

Syntyneitä

tammikuu–maaliskuu 
 1. tammikuuta – Laura Jurkka, suomalainen näyttelijä
  1. tammikuuta – Henriette Youanga, keskiafrikkalainen jousiampuja
 2. tammikuuta – Jean-Baptiste Barrière, ranskalainen säveltäjä ja multimediataiteilija
 5. tammikuuta – Pekka Simojoki, suomalainen gospel-muusikko
 7. tammikuuta – Matthew Ridley, brittiläinen tietokirjailija
   7. tammikuuta   – Anni Ylävaara (”Rosa Liksom”), suomalainen kirjailija ja kuvataiteilija
15. tammikuuta – Boris Tadić, Serbian presidentti 2004–2012
16. tammikuuta – Lena Ek, ruotsalainen keskustapoliitikko
18. tammikuuta – Jeffrey Williams, yhdysvaltalainen astronautti
19. tammikuuta – Yusuf Juma, uzbekistanilainen runoilija ja kansalaisaktivisti
24. tammikuuta – Frank Ullrich, itäsaksalainen ampumahiihtäjä (olympiavoittaja)
27. tammikuuta – Susanna Thompson, yhdysvaltalainen näyttelijä
28. tammikuuta – Lauri Karhuvaara, suomalainen juontaja ja toimittaja
 1. helmikuuta – Antti Heikkilä, suomalainen jääkiekkoilija
   1. helmikuuta   – Timo Torikka, suomalainen näyttelijä
 2. helmikuuta – Michel Marc Bouchard, kanadanranskalainen näytelmäkirjailija
 3. helmikuuta – Anne Taskinen (”Heinäsirkka”), suomalainen toimittaja ja muusikko
10. helmikuuta – Walter Afanasieff, yhdysvaltalainen muusikko ja musiikkituottaja
 12. helmikuuta – Ilkka Ruostetsaari, suomalainen yhteiskuntatieteilijä
13. helmikuuta – Adolphe Ambowodé, keskiafrikkalainen yleisurheilija
  13. helmikuuta – Anna Jansson, ruotsalainen rikoskirjailija
15. helmikuuta – Virpi Hämeen-Anttila, suomalainen sanskritin ja Intian kirjallisuuden tutkija, suomentaja ja kirjailija
17. helmikuuta – Mika Mali, suomalainen laulaja ja lauluntekijä
18. helmikuuta – Esko Kovero, suomalainen näyttelijä
26. helmikuuta – Tim Kaine, yhdysvaltalainen poliitikko
28. helmikuuta – Thomas Wallgren, suomalainen filosofi ja kansalaisaktivisti
 6. maaliskuuta – Eddie Deezen, yhdysvaltalainen näyttelijä
 7. maaliskuuta – Heikki Mälkiä, suomalainen jääkiekkoilija ja valmentaja
10. maaliskuuta – Sharon Stone, yhdysvaltalainen näyttelijä (Basic Instinct – vaiston varassa)
11. maaliskuuta – Ritva Jalonen, suomalainen näyttelijä
12. maaliskuuta – Harri Järvinen, suomalainen ammattiyhdistysvaikuttaja
14. maaliskuuta – Albert II, Monacon ruhtinas
16. maaliskuuta – Maria Arnholm, ruotsalainen liberaali poliitikko
20. maaliskuuta – Holly Hunter, yhdysvaltalainen näyttelijä
21. maaliskuuta – Gary Oldman, englantilainen näyttelijä (Léon)
23. maaliskuuta – Pekka Haavisto, suomalainen poliitikko ja ministeri
  23. maaliskuuta   – Olli Kanervisto, suomalainen kuulantyöntäjä
26. maaliskuuta – Elio de Angelis, italialainen Formula 1 -kuljettaja (k. 1986)
30. maaliskuuta – Maurice LaMarche, kanadalainen ääninäyttelijä
31. maaliskuuta – Tony Cox, yhdysvaltalainen näyttelijä

huhtikuu–kesäkuu 
 3. huhtikuuta – Jaan Rekkor, virolainen näyttelijä
 5. huhtikuuta – Henrik Dettmann, suomalainen koripallovalmentaja
 6. huhtikuuta – Jukka Leisti, suomalainen näyttelijä
 9. huhtikuuta – T. T. Oksala, suomalainen musiikkituottaja ja kitaristi (k. 2010)
20. huhtikuuta – Merja Mäkisalo-Ropponen, suomalainen SDP:n kansanedustaja
29. huhtikuuta – Michelle Pfeiffer, yhdysvaltalainen näyttelijä
 5. toukokuuta – Kati Myllymäki, suomalainen lääkäri ja järjestöjohtaja
 7. toukokuuta – Timo Juurikkala, suomalainen Vihreän liiton poliitikko
 9. toukokuuta – Esko Rechardt, suomalainen kilpapurjehtija ja olympiavoittaja
10. toukokuuta – Harri Kirvesniemi, suomalainen maastohiihtäjä ja maailmanmestari
17. toukokuuta – Paul Andrews (”Paul Di'Anno”), brittiläinen laulaja ("Iron Maiden")
21. toukokuuta – Curtis T. McMullen, yhdysvaltalainen matematiikan professori ja Fieldsin mitalisti
26. huhtikuuta – Giancarlo Esposito, yhdysvaltalainen näyttelijä
23. toukokuuta – Drew Carey, yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko
26. toukokuuta – Arto Bryggare, suomalainen aitajuoksija ja SDP:n kansanedustaja
28. toukokuuta – Harri Sirola, suomalainen kirjailija
29. toukokuuta – Jarmo Mäkinen, suomalainen näyttelijä
30. toukokuuta – Antero Laukkanen, suomalainen pastori ja kristillisdemokraattien kansanedustaja
 1. kesäkuuta – Matti Inkinen, suomalainen poplaulaja, säveltäjä ja sanoittaja ("SIG") (k. 2009)
 7. kesäkuuta – Prince Rogers Nelson (”Prince”), yhdysvaltalainen muusikko (Purple Rain) (k. 2016)
14. kesäkuuta – Olaf Scholz, Saksan liittokansleri 2021–
15. kesäkuuta – Riccardo Paletti, italialainen Formula 1 -kuljettaja (k. 1982)
17. kesäkuuta – Eric Reed Boucher (”Jello Biafra”), yhdysvaltalainen poliitikko ja muusikko (Dead Kennedys)
  17. kesäkuuta – Daniel McVicar, yhdysvaltalainen näyttelijä
19. kesäkuuta – Sergei Makarov, venäläinen jääkiekkoilija
22. kesäkuuta – Bruce Campbell, yhdysvaltalainen näyttelijä
  22. kesäkuuta   – Rodion Cămătaru, romanialainen jalkapalloilija
  22. kesäkuuta   – Johanna Sinisalo, suomalainen kirjailija
30. kesäkuuta – Esa-Pekka Salonen, suomalainen kapellimestari ja säveltäjä

heinäkuu–syyskuu 
 6. heinäkuuta – Jennifer Saunders, englantilainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja komedienne
 8. heinäkuuta – Kevin Bacon, yhdysvaltalainen näyttelijä
11. heinäkuuta – Hugo Sánchez, meksikolainen jalkapalloilija ja valmentaja
16. heinäkuuta – Juha Malinen, suomalainen jalkapallovalmentaja
17. heinäkuuta – Wong Kar-wai, hongkongilainen elokuvaohjaaja
27. heinäkuuta – Kimmo Hakola, suomalainen säveltäjä
30. heinäkuuta – Catherine ”Kate” Bush, brittiläinen laulaja
31. heinäkuuta – Kai Lehtinen, suomalainen näyttelijä
 7. elokuuta – Bruce Dickinson, englantilainen laulaja ("Iron Maiden")
 9. elokuuta – Amanda Bearse, yhdysvaltalainen näyttelijä, ohjaaja ja komedienne
16. elokuuta – Madonna Louise Veronica Ciccone (”Madonna”), yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä
  16. elokuuta   – Steve Sem-Sandberg, ruotsalainen kirjailija
23. elokuuta – Rainer Friman, suomalainen iskelmälaulaja, kirjailija ja toimittaja
  23. elokuuta   – Bill Haslam, Tennesseen kuvernööri
25. elokuuta – Tim Burton, yhdysvaltalainen ohjaaja
  25. elokuuta   – Christian LeBlanc, yhdysvaltalainen näyttelijä
29. elokuuta – Michael Jackson, yhdysvaltalainen muusikko ja pop-laulaja (k. 2009)
30. elokuuta – Anna Politkovskaja, venäläinen toimittaja (k. 2006)
 1. syyskuuta – Armi Aavikko, suomalainen laulaja ja show-esiintyjä (Miss Suomi) (k. 2002)
   1. syyskuuta   – Eila Torvela, suomalainen iskelmälaulaja (k. 1997)
 3. syyskuuta – Mitro Repo (”Isä Mitro”), suomalainen ortodoksipappi ja europarlamentaarikko
 6. syyskuuta – Michael Winslow, yhdysvaltalainen näyttelijä
11. syyskuuta – Aki Hintsa, suomalainen urheilulääkäri ja ortopedi (k. 2016)
20. syyskuuta – Mychael Danna, kanadalainen elokuvamusiikin säveltäjä
  20. syyskuuta   – Charlie Kaufman, yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja
22. syyskuuta – Andrea Bocelli, italialainen oopperalaulaja
  22. syyskuuta – Amadou Dia Ba, senegalilainen aitajuoksija ja olympiamitalisti
  22. syyskuuta  – Joan Marie Larkin (”Joan Jett”), yhdysvaltalainen rock-laulaja ja kitaristi

lokakuu–joulukuu 
7. lokakuuta – Pentti Hietanen, suomalainen laulaja
9. lokakuuta – Matti Myllykoski, suomalainen eksegetiikan dosentti ja tietohallintoasiantuntija
11. lokakuuta – Pekka Ruuska, suomalainen laulaja, lauluntekijä ja äänilevytuottaja
12. lokakuuta – Reijo Mäki, suomalainen dekkarikirjailija (Jäätynyt enkeli)
14. lokakuuta – Thomas Morgan Robertson (”Thomas Dolby”), brittiläinen muusikko
15. lokakuuta – Virpi Hämeen-Anttila, suomalainen kirjailija ja tutkija
15. lokakuuta – Anna-Mari Kaskinen, suomalainen kirjailija, runoilija ja sanoittaja
16. lokakuuta – Tom Lindholm, suomalainen näyttelijä
16. lokakuuta – Tim Robbins, yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja
20. lokakuuta – Viggo Mortensen, tanskalais-yhdysvaltalainen näyttelijä
21. lokakuuta – Andre Geim, vuoden 2010 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut venäläis-alankomaalainen fyysikko, grafeenin löytäjä
27. lokakuuta – Simon Le Bon, brittiläinen muusikko
30. lokakuuta – Markku Kulmala, suomalainen akatemiaprofessori
5. marraskuuta – Robert Patrick, yhdysvaltalainen näyttelijä
10. marraskuuta – Virve Rosti (”Vicky Rosti”), suomalainen laulaja
12. marraskuuta – Alessio Coppola, italialainen sarjakuvanpiirtäjä
16. marraskuuta – Anne Holt, norjalainen rikoskirjailija
25. marraskuuta – Petri Sakari, suomalainen kapellimestari
28. marraskuuta – Doris Kareva, virolainen runoilija
29. marraskuuta – John Dramani Mahama, Ghanan presidentti
1. joulukuuta – Javier Aguirre, meksikolainen jalkapalloilija ja valmentaja
1. joulukuuta – Candace Bushnell, yhdysvaltalainen kirjailija ja sanomalehtikolumnisti
6. joulukuuta – Nick Park, brittiläinen animaattori (Wallace & Gromit)
11. joulukuuta – Frank Carlton Serafino Feranna (”Nikki Sixx”), yhdysvaltalainen basisti ("Mötley Crüe")
12. joulukuuta – Sheree J. Wilson, yhdysvaltalainen näyttelijä
16. joulukuuta – Arto Pajukallio, suomalainen muusikko ja toimittaja
21. joulukuuta – Klaus Flaming, suomalainen radiojuontaja
27. joulukuuta – Shahid Khaqan Abbasi, pakistanilainen poliitikko ja pääministeri

Kuolleita

tammikuu–maaliskuu 
 7. tammikuuta – Petru Groza, romanialainen poliitikko, pääministeri 1945–1952 (s. 1884)
 9. tammikuuta – Yrjö Saarinen, suomalainen taidemaalari (s. 1899)
   9. tammikuuta   – Martti Similä, suomalainen pianisti, kapellimestari, teatterinjohtaja, laulaja ja näyttelijä (s. 1898)
   9. tammikuuta   – Willis R. Whitney, yhdysvaltalainen kemisti (s. 1868)
27. tammikuuta – Oskar, saksalainen prinssi, keisari Vilhelm II:n poika (s. 1888)
29. tammikuuta – Sakari Tohka, suomalainen kuvanveistäjä ("Lokakuun ryhmä") (s. 1911)
30. tammikuuta – Ernst Heinkel, saksalainen lentokonesuunnittelija (Ernst Heinkel Flugzeugwerke A.G. -yhtiön perustaja) (s. 1888)
31. tammikuuta – Karl Selter, virolainen poliitikko, diplomaatti ja ministeri (s. 1898)
 1. helmikuuta – Clinton Davisson, vuoden 1937 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (s. 1881)
 6. helmikuuta – Roger Byrne, englantilainen jalkapalloilija (s. 1929)
   6. helmikuuta   – Adolf Schück, ruotsalainen historioitsija ja kirjastonhoitaja (s. 1897)
13. helmikuuta – Georges Rouault, ranskalainen taidemaalari (s. 1871)
17. helmikuuta – Gustaf Woldemar Wrede, suomalainen teollisuusjohtaja (s. 1889)
 3. maaliskuuta – Wilhelm Zaisser, Itä-Saksan valtion turvallisuuspalvelu Stasin ppäällikkö (s. 1893)
 6. maaliskuuta – Uuno Eskola, suomalainen kuvataiteilija, lavastaja, näyttelijä ja kirjailija (s. 1889)
 9. maaliskuuta – Hilda Flodin, suomalainen kuvanveistäjä, taidemaalari ja graafikko (s. 1877)
11. maaliskuuta – Ole Kirk Christiansen, tanskalainen puuseppä, Lego-yhtiön perustaja (s. 1891)
22. maaliskuuta – Michael Todd, yhdysvaltalainen elokuvatuottaja (s. 1907)
24. maaliskuuta – Anni Swan, suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija (Ollin oppivuodet) (s. 1875)
26. maaliskuuta – Mia Backman, suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja teatterinjohtaja (s. 1877)
29. maaliskuuta – Gerard Moerdijk, eteläafrikkalainen arkkitehti (s. 1890)

huhtikuu–kesäkuu 
2. huhtikuuta – Arne Grönberg, suomenruotsalainen runoilija (s. 1889)
8. huhtikuuta – Ethel Turner, englantilais-australialainen kirjailija (s. 1873)
11. huhtikuuta – Marcel Pilet-Golaz, Sveitsin liittopresidentti 1934 ja 1940 (s. 1889)
16. huhtikuuta – Rosalind Franklin, englantilainen kemisti (s. 1920)
20. huhtikuuta – Väinö Karikoski, suomalainen eversti, poliitikko, työmarkkina- ja urheilujohtaja (s. 1899)
3. toukokuuta – Helinä Svensson-Timari, suomalainen lausuja ja näyttelijä (s. 1889)
3. toukokuuta – Onni Talas, suomalainen professori, senaattori, lakimies ja diplomaatti (s. 1887)
5. toukokuuta – James Branch Cabell, yhdysvaltalainen satiirikko ja fantasiakirjailija (s. 1879)
11. toukokuuta – Lucien Lelong, ranskalainen muotisuunnittelija (s. 1889)
23. toukokuuta – Arvi A. Karisto, suomalainen kirjankustantaja ja kauppaneuvos (Arvi A. Karisto Oy:n perustaja) (s. 1879)
29. toukokuuta – Juan Ramón Jiménez, vuoden 1956 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut espanjalainen runoilija (s. 1881)
30. toukokuuta – Pat O’Connor, yhdysvaltalainen kilpa-ajaja (s. 1928)
1. kesäkuuta – Emil Filén, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1890)
7. kesäkuuta – Matti Sauramo, suomalainen geologi (s. 1889)
16. kesäkuuta – Miklós Gimes, unkarilainen toimittaja (s. 1917) (teloitettiin)
16. kesäkuuta – Pál Maléter, unkarilainen kenraali (s. 1917) (teloitettiin)
16. kesäkuuta – Imre Nagy, Unkarin pääministeri  (s. 1896) (teloitettiin)
17. kesäkuuta – Juan Ferrero, espanjalainen kehonrakentaja (s. 1918)
22. kesäkuuta – Viktor Jansson (”Faffan”), suomalainen kuvanveistäjä (s. 1886)
23. kesäkuuta – Uno Donner, suomalainen liikemies (s. 1872)
23. kesäkuuta – Armas Järnefelt, suomalainen säveltäjä ja kapellimestari (s. 1869)
28. kesäkuuta – Vihtori Vesterinen, suomalainen poliitikko (s. 1885)

heinäkuu–syyskuu 
2. heinäkuuta – Jorma Nortimo, suomalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä (s. 1906)
6. heinäkuuta – Lauri af Heurlin, suomalainen pankinjohtaja ja sosiaalidemokraattinen poliitikko (s. 1875)
6. heinäkuuta – Luigi Musso, italialainen Formula 1 -kuljettaja (s. 1924)
10. heinäkuuta – Robert Earl Hughes, yhdysvaltalainen maailman painavin ihminen (s. 1926)
14. heinäkuuta – Faisal II, Irakin kuningas (s. 1935)
14. heinäkuuta – Abdulilah, Irakin valtionhoitaja 1939–1942 (s. 1913)
18. heinäkuuta – Väinö Hakkila, suomalainen poliitikko (s. 1882)
20. heinäkuuta – Kurt Alder, vuoden 1950 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (s. 1902)
1. elokuuta – Eino Kaila, suomalainen filosofi, psykologi ja akateemikko (s. 1890)
3. elokuuta – Peter Collins, brittiläinen Formula 1 -kuljettaja (s. 1931)
14. elokuuta – Frédéric Joliot-Curie, vuoden 1935 Nobelin kemianpalkinnon saanut ranskalainen kemisti (s. 1900)
17. elokuuta – Florent Schmitt, ranskalainen säveltäjä (s. 1870)
21. elokuuta – Kurt Neumann, saksalais-yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (s. 1908)
22. elokuuta – Roger Martin du Gard, vuoden 1937 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut ranskalainen kirjailija (s. 1881)
24. elokuuta – Johannes Strijdom, Etelä-Afrikan pääministeri (s. 1893)
26. elokuuta – Ralph Vaughan Williams, englantilainen säveltäjä ja kapellimestari (s. 1872)
27. elokuuta – Ernest Orlando Lawrence, vuoden 1939 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (s. 1901)
 8. syyskuuta – Nikolai Kaario, suomalainen taidemaalari, koristetaiteilija ja entisöijä (s. 1887)
18. syyskuuta – Olaf Gulbransson, norjalainen kuvataiteilija ja pilapiirtäjä (s. 1873)
19. syyskuuta – Josep Irla, espanjalainen poliitikko (s. 1874)
25. syyskuuta – John Broadus Watson, yhdysvaltalainen psykologi (behaviorismin ”isä”) (s. 1879)
28. syyskuuta – Aarre Merikanto, suomalainen säveltäjä (Juha) (s. 1893)

lokakuu–joulukuu 
 7. lokakuuta – Tadeusz Strumillo, puolalainen pedagogi, partioliikkeen vaikuttaja ja psykologi (s. 1884)
 9. lokakuuta – Pius XII, paavi (1939–1958) (s. 1876)
11. lokakuuta – Maurice de Vlaminck, ranskalainen taidemaalari (s. 1876)
14. lokakuuta – Douglas Mawson, australialainen geologi (s. 1882)
20. lokakuuta – Mauri Kittelä, suomalainen näytelmäkirjailija ja suomentaja (s. 1898)
  20. lokakuuta   – Arthur Långfors, suomalainen professori ja diplomaatti, Helsingin yliopiston rehtori 1945–1950 (s. 1881)
24. lokakuuta – G. E. Moore, englantilainen filosofi (s. 1873)
 5. marraskuuta – Werner Hacklin, suomalainen kauppaneuvos, ahtausliikkeen omistaja ja laivanvarustaja (s. 1880)
 6. marraskuuta – Hjalmar Tallqvist, suomalainen matemaatikko ja fyysikko (s. 1870)
13. marraskuuta – Väinö Malmivaara, suomalainen piispa (s. 1879)
15. marraskuuta – Tyrone Power, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1914)
17. marraskuuta – Yutaka Taniyama, japanilainen matemaatikko (s. 1927)
24. marraskuuta – Robert Cecil, vuoden 1937 Nobelin rauhanpalkinnon saanut brittiläinen lakimies, poliitikko ja diplomaatti (s. 1864)
25. marraskuuta – Leopold Ziegler, saksalainen filosofi (s. 1881)
28. marraskuuta – Mauri Ryömä, suomalainen poliitikko (s. 1911)
 6. joulukuuta – Myers Y. Cooper, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (s. 1873)
 9. joulukuuta – Hjalmar Kahanpää, suomalainen juristi, hallintoneuvos ja ministeri (s. 1868)
10. joulukuuta – Lilli Tulenheimo suomalainen näyttelijä (s. 1880)
15. joulukuuta – Wolfgang Pauli, vuoden 1945 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut itävaltalais-sveitsiläinen fyysikko (Paulin kieltosääntö) (s. 1900)
18. joulukuuta – Into Kallio, suomalainen työväenopiston johtaja ja kirjailija (s. 1909)
20. joulukuuta – Fjodor Gladkov, neuvostoliittolainen kirjailija (s. 1883)
21. joulukuuta – Lion Feuchtwanger (”J. L. Wetcheek”), saksalainen näytelmäkirjailija (s. 1884)
30. joulukuuta – Elsi Borg, suomalainen arkkitehti (Lastenlinna) (s. 1893)

Nobelin palkinnot 

Nobelin fysiikanpalkinto: Pavel Tšerenkov, Ilja Frank ja Igor Tamm
Nobelin kemianpalkinto: Frederick Sanger
Nobelin lääketieteen palkinto: George Beadle, Edward Lawrie Tatum ja Joshua Lederberg
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Boris Pasternak (pakotettiin kieltäytymään)
Nobelin rauhanpalkinto: Georges Pire

Muuta 

 Elokuvavuosi 1958
 Kirjallisuusvuosi 1958
 Musiikkivuosi 1958

Lähteet