Aleksandr Ostrovski

Aleksandr Nikolajevitš Ostrovski (; 12. huhtikuuta (J: 31. maaliskuuta) 1823 Moskova, Venäjän keisarikunta – 14. kesäkuuta (J: 2. kesäkuuta) 1886 Štšelykovo, Kostroman kuvernementti, Venäjän keisarikunta) oli venäläisen näytelmäkirjallisuuden isä. Häntä pidetään kriittisenä realistina.

Ostrovskin tuotantoon kuuluu noin 50 näytelmää. Aiheina hänellä olivat itsekkyys, rahanahneus ja lahjukset, joita hän kuvaa Moskovan kauppiaiden elämän kautta huumorilla höystettynä. Monet säveltäjät, kuten Nikolai Rimski-Korsakov, ovat saaneet aiheita hänen näytelmistään. Tunnettuja näytelmiä ovat mm. Ukonilma, Metsä ja Syyttömästi syylliset.

Ostrovski opiskeli jonkin aikaa Moskovan yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa, jonka kurssia hän ei kuitenkaan suorittanut, vaan aloitti virkamiehenä oikeuslaitoksen palveluksessa. Virkaura avasi hänelle tilaisuuden tutustua Moskovan kauppiasluokan elämään ja tapoihin. Synnynnäinen rakkaus teatteriin kannusti häntä käsittelemään havaintojaan draamoissa. Ensimmäistä onnistunutta kokeilua Kuvaelmia perheonnesta (1847) seurasi tiiviiseen tahtiin sarja näytelmiä, joissa tulee näkyviin tekijän tarkka elämäntuntemus, kekseliäisyys ja taito esittää tyypillisiä, aitovenäläisiä kansallisominaisuuksia.

Ostrovskin useimmat teokset liittyvät aiheiltaan venäläiseen kauppiassäätyyn, jonka sivistymättömyyttä, voitonhimoa (suden suuta ja ketun häntää) ja itsekästä omapäisyyttä hän säälimättä arvosteli. Tosin hän liikkui historiallisenkin draaman alalla (Vale-Dimitri ja Vasilisa Melentjeva), kykenemättä kuitenkaan luomaan mitään erikoista.

Ostrovskin näytelmiä ovat muun muassa Me sovimme omiemme kanssa (1850), Köyhä morsian (1852), Köyhyys ei ole rikos (1854), Älä elä tahtosi mukaan (1855), Ukkosilma (1860), Metsä (1872). Ensinnä mainitun huvinäytelmän ilmestyminen herätti tyytymättömyyttä vaikutusvaltaisissa kauppiaspiireissä, ja siitä syystä hän menetti virkansa. Näytelmää saatiin esittää näyttämöllä vasta kymmenen vuotta myöhemmin.

Ostrovski nimitettiin 1885 Moskovan keisarillisen teatterin johtajaksi, mutta pian sen jälkeen seurannut kuolema esti häntä panemasta toimeen niitä uudistuksia, joita hän uudessa virassaan aikoi toteuttaa. Ostrovski on kääntänyt venäjäksi muun muassa William Shakespearen ja Miguel Cervantesin tuotantoa. Hänen kootut teoksensa ilmestyivät 1885, käännökset 1886.

Suomessa esitettyjä näytelmiä

Julkaistuja näytelmiä
 Tuottoisa paikka: näytelmä (Dohodnoe mesto); suomentanut ja sovittanut Jukka Voutilainen, Helsinki: Yleisradio 1990.
 Konnan muistiinpanot – hänen itsensä tekeminä: viisinäytöksinen komedia (Na vsjakogo mudretsa dovolno prostoty); suom. Esa Adrian,  Helsinki: Suomen Teatteriliitto 1978
 Ukonilma: viisinäytöksinen näytelmä (Groza), suom. Eino Kalima, Helsinki: Suomen Teatteriliitto: Näytelmäkulma  i.a.
 Vasilisa Melentjeva, Karisto, 1911

Julkaisemattomia näytelmiä
Lähde

 Diivat ja ihailijat
 Huijarin muistiinpanot
 Komeljanttarit
 Konkurssi
 Konnan muistiinpanot hänen itsensä tekeminä

 Metsä
 Riivattu raha
 Sattuu vahinko viisaallekin
 Sudet ja lampaat
 Syyttömästi syylliset

 Ukkois-ilma
 Ukkosilma
 Ukonilma
 Älä istu toisen rekeen
 Laskiaisena

Lähteet

Aiheesta muualla

Aleksandr Ostrovskin teoksia englanniksi Projekt Gutenbergissa.
Teoksia venäjäksi. Lib.ru.

Venäläiset kirjailijat
Vuonna 1823 syntyneet
Vuonna 1886 kuolleet