Kaaba

Kaaba (, suom. ’kuutio’) on Saudi-Arabiassa sijaitsevassa Mekan kaupungissa oleva temppeli, joka on islaminuskon pyhin paikka. Kaaban ympärille on rakennettu suuri moskeija, Masjid al-Haram. Muslimit suorittavat päivittäiset rukouksensa kaikkialla maailmassa kohti Kaabaa. Moskeijat pyritään rakentamaan niin, että niiden keskiakseli osoittaa Mekkaan. Mekan suunnan (qibla) osoittaa moskeijan rukoushallissa erityinen syvennys, mihrab. 

Šarian eli islamilaisen lain tärkeimmät velvoitteet ilmaistaan islamin viitenä peruspilarina, ja niistä yksi on suuri pyhiinvaellus eli hadž. Se suoritetaan islamilaisen vuoden 12:nnen ja viimeisen kuukauden Dhu-l-Hijjah’n toisella viikolla (8.–12. päivänä). Jokaisen muslimin tulisi tehdä pyhiinvaellus Mekkaan kerran elämässään jos mahdollista. Vuosittain sen toteuttaa noin 2,5 miljoonaa muslimia, mutta laskettuna kaikista osuus on vähäinen. Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan maista 17 % muslimeista kertoo tehneensä pyhiinvaelluksen, mutta Kaakkois-Aasian muslimeista vain 8 %. Ainoastaan muslimit voivat päästä Kaabaan, sillä Mekka on muilta kielletty.

Rakennus 

Kaaba on kuution muotoinen, noin 15 metriä korkea ja sivuiltaan hieman yli kymmenmetrinen (noin 11 x 12,5 m), koruton, ikkunaton kivirakennus. Se ei ole rakenteeltaan ainutlaatuinen, sillä Arabian niemimaalla etenkin Jemenissä on tehty vastaavia kuutionmuotoisia ja ikkunattomia pyhäköitä, jotka luovat vaikutelman luolasta. Rakennukset olivat pieniä ja toimivat joko pienen kylän kappeleina tai yksityisinä rukouspaikkoina. Niille oli ominaista tilan jakaminen kahdella kolmen pylvään rivillä. Sellainen oli myös Mekan Kaabassa, mutta myöhemmin se korvattiin yhdellä pylväsrivillä. Islamilainen perimätieto kertoo, että pylväät tuotiin Sanaan Abrahamin kirkosta, ja muutoksen teki al-Zubayr.  

Kaaba on rakennettu Mekan läheltä louhitusta harmaasta graniitista ja marmorista, ja sitä on uudistettu lukuisia kertoja. Rakennuksen ulkopuolella on kaareva muuri joka muistuttaa jäännettä kirkoille ominaisesta kuorista (apsis). Rakennuksen nurkat suuntautuvat noin neljään pääilmansuuntaan siten, että rakennuksen keskiakseli osoittaa luoteeseen Jerusalemiin, ja myös kaareva muuri on luoteisseinustalla.  Kaaban ainoa ovi on koillisseinällä parin metrin korkeudessa, sillä temppelin sisätila ei tavallisesti ole käytössä. 

Kaaban lattia on marmorista. Sisäseinien alaosa on verhoiltu marmorilla ja kivitauluilla, joissa on Koraanin säkeitä. Yläpuoli on verhoiltu vihreällä kankaalla, johon on  kirjailtu Koraanin lauseita kultalangalla. Katosta riippuu lamppuja, ja lattialla on pieni pöytä suitsukeastioita varten. Myös kastemaljalla on ollut paikkansa. Sisällä on ollut kaksi pylväsriviä, nykyisin vain yksi, jossa on kolme pylvästä. 

Mekan Kaaba on tuhoutunut tai sitä on rikottu useasti ja korjattu useita kertoja. Vuonna 930 shiialainen äärilahko vei Kaaban mustan kiven pois ja piti sitä hallussaan 20 vuotta lunnaita vastaan.

Kiswah 

Kaaban ulkopuoli on suurimman osan vuotta verhottu suurella mustalla brokadikankaalla (kiswah), johon on kirjottu kultaisilla langoilla islamin uskontunnustus ja Koraanin säkeitä. Uusi kiswah tehdään Egyptissä joka vuosi ja tuodaan pyhiinvaeltajien mukana Mekkaan. Joka vuosi suuren pyhiinvaelluksen aikaan kiswah korvataan valkoisella kankaalla, joka vastaa väriltään pyhiinvaeltajien valkoista asua ja symbolisoi siirtymistä pyhään tilaan (ihram). Pyhiinvaelluksen lopuksi uusi kiswah asetetaan paikoilleen ja vanha leikataan paloiksi, jotka myydään matkamuistoina pyhiinvaeltajille.

Musta kivi 

Rakennuksen itäiseen kulmaan on kiinnitetty nykyisin hopeisella kehyksellä koossa pidetty musta kivi, joka perinteisen näkemyksen mukaan on Aadamin ajoilta ja peräisin Paratiisista. Alkuperältään musta kivi on mahdollisesti meteoriitti. Toisena mahdollisuutena on pidetty sitä, että se on Saudi-Arabian Rub’ al-Khaliin osuneen meteoriittitörmäyksen lasittamaa ainesta Wabarin (Al-Hadida) meteoriittikraatterista. Antiikin aikana betyylien eli pyhien kivien palvonta oli laajalle levinnyttä Lähi-idässä.

Rituaalit 

Pyhiinvaellukseen kuuluu temppelin kiertäminen seitsemään kertaan ja mustan kiven suuteleminen tai koskettaminen mikäli mahdollista. Hyväksyttävänä pidetään myös kiven osoittamista, sillä läheskään kaikki eivät pääse koskettamaan kiveä. Kivi on musta, mutta tarinan mukaan se oli alun perin Paratiisista tullessaan maitoa valkoisempi. Väri muuttui sitä suudelleiden pyhiinvaeltajien syntien vuoksi mustaksi.

Kaaba avataan kahdesti vuodessa seremoniallista siivoamista varten: viisitoista päivää ennen Ramadanin eli paastokauden alkua ja viisitoista päivää ennen pyhiinvaellusta. Kaaban siivoaminen on hyvin korkea kunniatehtävä, johon osallistuu Mekan kuvernöörin johdolla korkea-arvoisia kunniavieraita eri puolilta maailmaa. Siivoojat lakaisevat Kaaban lattian yksinkertaisilla luudilla.

Kaaban historia 

Sana "Kaaba" esiintyy Koraanissa kaksi kertaa (5:95, 97), mutta Kaaban sijaintia ei kerrota. Kaabasta kertoo ensimmäisenä Ibn Ishaq kadonneessa Muhammed-elämäkerrassaan 700-luvun lopulta. 

Islaminuskon mukaan ensimmäinen ihminen Aadam rakensi Kaaban temppelin, ja Abraham ja hänen poikansa Ismael rakensivat sen vedenpaisumuksen jälkeen uudelleen. Nämä profeetat edustivat islamia, mutta uskonnonharjoitus alkoi sen jälkeen rappeutua ja pakanallistua. Kaaban verhoamisen uskotaan periytyvän jo esi-islamilaiselta ajalta, mutta peitteen vaihtamisen uskotaan keksityn kalifi Umarin aikaan.  

Islaminuskon mukaan Kaaba oli profeetta Muhammedin aikana 600-luvun alussa useiden eri heimojumalien palvontapaikkana, mutta sitä hallitsi Muhammadin oma heimo quraiš. Beduiinit ja muiden arabialaiskaupunkien asukkaat tekivät joka vuosi Mekkaan yhdistetyn pyhiinvaelluksen ja kauppamatkan, joka on nykyisen islamilaisen pyhiinvaellusperinteen taustalla. Alettuaan julistaa islamia Muhammed joutui pakenemaan Mekasta Medinaan vuonna 622. Palattuaan valloittajana vuonna 630, hän määräsi Kaaban puhdistettavaksi pakanallisista patsaista ja kaikista monijumaluuden merkeistä. Muhammed kaatoi kaikki epäjumalankuvat vain osoittamalla niitä kepillä. Seinillä kerrotaan olleen maalauksia, joiden aiheina oli Abraham, Jeesus, Maria ja enkelit. Ibn Hisham kirjoittaa Muhammed-elämäkerrassa, että ”kun Jumalan lähettiläs meni temppeliin sisälle Mekan valloituksen päivänä, hän näki siellä enkelien kuvia ja muuta. Hän näki myös Abrahamin kuvattuna ennustamassa arpanuolet käsissään”. Tämä sai Muhammedin suuttumaan, ja hän käski hangata kuvat pois. 

Islamilaisen perimätiedon mukaan Kaaba vahingoittui ja sitä uusittiin 700-luvun alussa, jolloin Abdallah ibn al-Zubayr kapinoi Mekassa kalifi Abd al-Malikia vastaan. Tämän kenraali al-Hajjaj ibn Yusuf valloitti Mekan ja korjasi pyhäkön sodassa saamat vauriot. 

Islamilainen perimätieto Kaabasta ei ole saanut vahvistusta historiallisista lähteistä, sillä ne eivät tunne Mekkaa, sen pyhäkköä tai quraiš -heimoa ennen 700-luvun puoliväliä. Mekka ei liioin esiinny Arabian niemimaan pyhiinvaelluskohteiden joukossa, vaikka lähteet luettelevat 16 muuta kohdetta. Kaabaa ja Muhammedia koskeva islamilainen perimätieto on peräisin vasta 700-luvulta. Tällöin Ibn Ishaq julkaisi profeetan ensimmäisen, nyt kadonneen elämäkerran, joka on säilynyt bn Hishamin ja muiden referaattina 800- ja 900 -luvuilta.

Katso myös 
 Mekan valloitus
 Muhammedin historiallisuus

Lähteet

Kirjallisuus

Verkkolähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Lyhyt johdatus Islamiin (islamopas.com)
Islamin oppi ja elämäntapa (peda.net)
The Black Stone - I, II, III  (islamweb.net)
Pervaiz Habibullah: Al-Hajar al-Aswad (The Holy Black Stone)  (irfi.org)

Islam
Mekka
Seulonnan keskeiset artikkelit