Dan Andersson

Dan Andersson (oik. Daniel Andersson; 6. huhtikuuta 1888 Taalainmaa – 16. syyskuuta 1920 Tukholma) oli ruotsalainen työläiskirjailija ja runoilija.

Elämänvaiheet
Andersson varttui köyhissä oloissa Skattelösbergin kylässä Taalainmaalla, jossa hänen isänsä Adolf Andersson toimi kansakoulunopettajana. Myös äiti Augusta Scherp oli aiemmin toiminut opettajana. Skattelösberg sijaitsee Taalainmaan Finnmarkenissa eli suomalaismailla, joita metsäsuomalaiset aikoinaan asuttivat. Dan Anderssonin suvussa metsäsuomalaisia oli isän puolella, äiti oli vallonisukua. Nuorena Andersson teki sekalaisia töitä muun muassa metsätyömiehenä ja opettajana.

Vuosina 1914–1915 Andersson opiskeli Brunnsvikin kansankorkeakoulussa ja julkaisi vuonna 1914 ensimmäisen teoksensa. Hänen teostensa aiheena oli yleensä työväestön kurjat olot, mutta runoudessaan hän laajensi aihepiiriään myös yli työläiskirjallisuuden lajityypin rajojen. Vuosina 1917–1918 hän työskenteli toimittajana göteborgilaisessa Ny tid -lehdessä ja käänsi ruotsiksi Charles Baudelairen ja Rudyard Kiplingin tekstejä. Vuonna 1918 hän avioitui kansakoulunopettajatar Olga Turessonin kanssa, jonka veli trubaduuri Gunnar Turesson myöhemmin lauloi ja sävelsi hänen runojaan.

Anderssonin ura katkesi tapaturmaisesti, kun hänen hotellihuoneensa Tukholmassa oli myrkytetty syaanivedyllä tuholaisten takia eikä häntä varoitettu siitä riittävästi. Tytär Monika syntyi puoli vuotta isänsä kuoleman jälkeen.

Tutkimusta
Dan Andersson -tutkijoihin kuuluu muiden muassa suomalainen kirjailija Gösta Ågren. Hän on julkaissut vuonna 1971 Dan Anderssonia käsittelevän väitöskirjan Kärlek som i allting bor sekä toimittanut tämän teoksia.

Suomennoksia
Varhaisimpia kirjallisessa muodossa julkaistuja Dan Anderssonin runojen suomennoksia lienee Uuno Kailaan runokokoelmaan Uni ja kuolema (1931) sisältyvä ”Eräs vanhus” (”En gamling”). Vuonna 1948 Anderssonin runoista ilmestyi Otto Varhian toimittamana suomennosvalikoima Miilunvartijan lauluja ja muita runoja. Siihen sisältyy myös Kailaan suomennos, mutta muiden runojen suomentajista ei ole tietoa. Valikoimasta ilmestyi uusi painos,vuonna 1981 mutta suomennosten kieltä on kuitenkin pidetty vanhentuneena. Joitakin suomennoksia sisältyy myös antologioihin. Näitä ovat yksi runosuomennos Aale Tynnin toimittamassa antologiassa Tuhat laulujen vuotta (1974) ja neljä runosuomennosta Pertti Niemisen antologiassa Kuu kultainen terälehti (2008).

Runoilijana

Sävellyksiä
Dan Andersson muistetaan ennen kaikkea runoilijana. Anderssonin tunnettuja runoja ovat muun muassa ”Omkring tiggarn från Luossa” (”Luossan kerjäläinen”), ”Julvisa i Finnmarken” (”Joululaulu Finnmarkenissa”), ”Avskedssång till finnmarkskalden Broder Joachim” (”Veli Joachim”), ”Till min längtan” (”Kaipuulleni”) ja ”En spelmans jordafärd”. Monia hänen runoistaan on sävelletty lauluiksi, ja hän sävelsi runojaan myös itse. Anderssonin omia sävellyksiä ovat muun muassa ”Broder Joachim”, ”Till min syster”, ”En spelmans jordafärd”, ”Per Ols Per Erik” ja ”Jungman Jansson”.

Muita Anderssonin runoihin lauluja säveltäneitä ovat muiden muassa Thorstein Bergman, Gunde Johansson, Gunnar Turesson, Ragnar Ågren ja Sven Lind. Ruotsissa Anderssonin runoihin tehtyjä lauluja ovat levyttäneet muiden muassa Thorstein Bergman, Gunde Johansson, Hootenanny Singers, Rolf Wikström, Staffan Hällstrand, Pär Sörman, Sofia Karlsson ja Dan Viktor. Laulujen suomentajia ovat olleet muiden muassa Kyllikki Solanterä, Sauvo Puhtila, Aappo I. Piippo ja nimimerkki V. Arti (K. V. Valve).

Suomenkielisiä käännöksiä Dan Anderssonin lauluista 
 ”Paavo Puosu” (”Jungman Jansson”, suom. sanat Reino Palmroth)
Georg Malmsten, 1942
 ”Soittoniekka” (”Spelman”, suom. sanat Kyllikki Solanterä)
Tauno Palo, 1942
Kauko Käyhkö, 1956
Mauno Kuusisto, 1971
Lippo Koivujuuri, 1973
Eino Grön, 1974
Matti Louhivuori, 1975
Eero Piirto, 1979
Esa Niemitalo, 1979
Dick Granroth, 1985
Pasi Kaunisto, 1988
Leena Niinimäki, 1989
 ”Mä ootan” (”Jag väntar vid min mila”, suom. sanat K. V. Valve)
Tapio Rautavaara, 1949
myös useat suomalaiset kuorot ovat levyttäneet tämän.
 ”Kun mä miilun luona ootan” (”Jag väntar vid min mila”, suom. sanat Sauvo Puhtila)
Anki, Bosse ja Robert, 1968
Finntrio, 1974
 Luossan kerjäläinen (”Omkring tiggarn från Luossa”, suom. sanat Sauvo Puhtila)
Finntrio, 1974
 ”Soittoniekan hautaus” (”En spelmans jordafärd”, suom. sanat Otto Varhia)
Pirjo Koskenperä, 1980

Suomenkielisiä Dan Anderssonin lauluista koostuvia albumeja 
 Esa Niemitalo: Laulelmia suomalaismetsistä (useimpien laulujen suomennokset Aappo I. Piippo), 1977
 Hector: Ruusuportti (laulujen suomennokset Hector ja Tommy Tabermann), 1979
 Dick Granroth: Soittoniekka (laulujen suomennokset Merja-Riitta Stenros ja Aappo I. Piippo), 1985 (julkaistu vain kasettina)
 Martti Kadenius: Villihanhet, 1995 (ei saatavana, julkaistiin kirjailija Kalle Päätalon 75-vuotisjuhlan kunniaksi)

Ruotsinkielisiä Dan Anderssonin lauluista koostuvia albumeja 
 Hootenanny Singers: Dan Andersson på vårt sätt, 1973
 Thorstein Bergman:
Helgdagskväll i timmerkojan, 1967
Dan Andersson, diktaren och människan, 1970
...högst av allt hör jag kärlekens sång, 1978
Dan Andersson - Thorstein Bergman, 1988
 Dick Granroth: Omkring diktar'n från Luossa – Dick Granroth tolkar Dan Andersson, 1983
 Sofia Karlsson: Svarta ballader, 2005

Teokset

Ruotsiksi
 Kolarhistorier (1914)
 Kolvaktarens visor (1915)
 Det kallas vidskepelse (1916)
 Svarta ballader (1917)
 De tre hemlösa (1918)
 David Ramms arv (1919)
 Chi-mo-ka-ma. Berättelser från norra Amerika (1920)
 Dan Anderssons dikter. Kommentarer Gösta Ågren (1991)

Suomennoksia
 Miilunvartijan lauluja ynnä muita runoja. (Toimittanut Otto Varhia.) 1. painos 1948, 2. painos 1981.

Lähteet

Verkkolähteet

Viitteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla

 Dan Andersson Projekt Runebergissa.
 Ernst Lampén-Iso-Keisari : Suomalaismetsien ja köyhän kansan synkkä runoilija, Suomen Kuvalehti, 30.05.1936, nro 22, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 'Verottomainvuoren' runoilija, Kuva, 27.09.1939, nro 20, s. 28, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Ruotsalaiset kirjailijat
Ruotsalaiset runoilijat
Metsäsuomalaiset
Vuonna 1888 syntyneet
Vuonna 1920 kuolleet