Claes Andersson

Claes-Johan Rudolf Andersson (30. toukokuuta 1937 Helsinki – 24. heinäkuuta 2019 Helsinki) oli suomenruotsalainen psykiatri, kirjailija ja jazzmuusikko. Hän oli yksi Vasemmistoliiton perustajista ja toimi puolueen puheenjohtajana kahdeksan vuoden ajan. Paavo Lipposen I hallituksessa Andersson toimi kulttuuriministerinä.

Elämä ja ura 
Andersson valmistui lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1962, minkä jälkeen hän työskenteli vuosina 1963–1967 Tammiharjun sairaalan ja vuosina 1967–1970 Hesperian sairaalan osastonlääkärinä. Andersson valmistui psykiatrian erikoislääkäriksi 1969.

Nuorena lääkärinä ja psykiatrina Andersson toimi aktiivisesti marraskuun liikkeessä, joka pyrki kohentamaan muun muassa mielenterveyspotilaiden, alkoholistien ja vankien olosuhteita. Hän oli marraskuun liikkeen puheenjohtajana 1967–1969. Erikoistuttuaan psykiatriaan Andersson oli Veikkolan parantolan ylilääkärinä 1970–1973, mistä hän siirtyi hoitamaan Loviisan ja Porvoon mielenterveysseuran ylilääkärin virkaa vuonna 1973.

Politiikka 
Andersson nousi kansanedustajaksi ensimmäisen kerran eduskuntavaaleissa 1987 Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (SKDL) ehdokkaana. Kansanedustajaksi hänen kerrotaan päätyneen sattumalta professori Lars D. Erikssonin houkuteltua Anderssonin ehdolle ja vakuutettua tälle, ettei vaaraa tulla valituksi ollut. Andersson kuului SKDL:n Sosialistien valtuuskuntaan vuosina 1987–1989, eikä hän ollut aiemminkaan kuulunut kommunistiseen puolueeseen. Andersson oli mukana perustamassa Vasemmistoliittoa vuonna 1990 ja hänestä tuli puolueen ensimmäinen puheenjohtaja. Andersson oli Vasemmistoliiton ehdokas presidentinvaalissa 1994 saaden 3,8 % äänistä. Seuraavana vuonna hän vei puolueensa Lipposen I hallitukseen ja sai kulttuuriministerin salkun. Kunnallispolitiikassa Andersson toimi vuodesta 1989 Espoon kaupunginvaltuustossa.

Ministerinä Andersson toimi kolmen vuoden ajan, kunnes hän vuonna 1998 teki hallituksessa tilaa puolueensa uudelle puheenjohtajalle Suvi-Anne Siimekselle. Andersson jätti eduskunnan vuonna 1999, ja julkaisi seuraavana vuonna muistelmansa Kaksitoista vuotta politiikassa – katkelmia, muistikuvia, unia. 2000-luvun alussa hän toimi vakiojäsenenä Ylen aamu-tv:n Jälkiviisaat-osiossa.

Vuoden 2007 eduskuntavaalien alla Andersson ilmoitti lähtevänsä ehdokkaaksi keräämään puoluejohdosta eronneen Siimeksen jättämiä ääniä. Andersson nousi takaisin eduskuntaan puolueensa korkeimmalla äänimäärällä. Hän erosi kansanedustajan tehtävistä terveydellisten syiden vuoksi syksyllä 2008. Hänen tilalleen palasi entinen kansanedustaja Kari Uotila.

Taide 

Andersson kirjoitti romaaneja ja runoja ja esitti jazzmusiikkia. Hän oli myös käsikirjoittamassa elokuvia. Hän oli yksi Lauri Törhösen esikoiselokuvan Palava enkeli (1986) käsikirjoittajista. Andersson toimi myös Veli-Matti Saikkosen televisioelokuvan Vuoden viimeinen kesä (1998) yhtenä käsikirjoittajana. Hän kirjoitti myös osan Matti Ijäksen elokuvassa Pilkkuja ja pikkuhousuja (1993) lausutuista runoista. Anderssonin viimeiseksi jäänyt levy "Kvar i mig - Yhä minussa" on vuodelta 2018.

Yksityiselämä
Muistelmissaan Andersson paljasti olleensa lähellä itsemurhaa 1980-luvulla. AIDS-epidemian puhkeamisen myötä Andersson ajautui luulosairauteen löytäen kaikki taudin merkit itsestään. Hän kertoi aikoneensa tappaa itsensä töölöläishotellin ylimmästä kerroksesta varaamassaan huoneessa, mutta jokin kuitenkin esti häntä riistämästä itseltään henkeä. Kahdentoista tunnin nukkumisen jälkeen Anderssonin harhakuvitelmat aidsiin sairastumisesta olivat kadonneet. Hän kertoi kärsineensä myös peliriippuvuudesta. 

Anderssonilla oli kuusi lasta, joista tunnettuja ovat näyttelijä ja kirjailija Henrika Andersson, sekä diplomaatti ja entinen jalkapalloilija Ville Andersson.

Claes Andersson kuoli 24. heinäkuuta 2019 Helsingin Meilahden sairaalassa pitkäaikaissairauksien komplikaatioiden seurauksena. Hänet siunattiin Johanneksenkirkossa Helsingissä 23. elokuuta 2019.

Teoksia

Tietokirjat

Romaanit

Runokokoelmat

Ruotsiksi

Suomennetut 
 Vuoden viimeinen kesä: Runoja vuosilta 1962–84. WSOY, 1985. ISBN 951-0-13263-2
 
 
 
 
 Syksyni sumuissa rakastan sinua. (Jag älskar dig med mina höstliga dimmor.) Suomentanut Jyrki Kiiskinen. Helsinki: WSOY, 2013. ISBN 978-951-0-39587-5
 Aamu meren rannalla: Sisäänhengitys, uloshengitys. (En morgon vid havet: Inandning, utandning, 2015.) Suomentanut Jyrki Kiiskinen. Helsinki. WSOY, 2015. ISBN 978-951-0-41307-4

Äänitteet 
 Claes Andersson Trio: 
 Claes Andersson, Kalevi Seilonen, Erkki Kurenniemi, Otto Donner: Sähkö-shokki-ilta. 2013 Ektro Records ectro-099.
 Claes & Cleo – Live i Sandels (CLEO005) 2015. Claes Andersson ja Annika Cleo 
Julia Korkman & Claes Andersson: Kvar i mig. Pilfink records, 2018.

Palkinnot
 WSOY:n kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinto 2011

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 
 
 Claes Andersson. Kirjasampo.
 Claes Anderssonin runoja Electric Verses -verkkoantologiassa.
 Puhemylly: Vähäosaisten pakkoauttaminen. Elävä arkisto, Yleisradio.
 Claes Anderssonin haastattelu Eeva-lehdessä 2.12.2009.
 Mickelsson, Rauli: Radikaalivasemmiston muodonmuutos - Vasemmistoliiton 25 vuotta sitten tapahtuneesta synnyttämisestä on tehty kirja. Kirja-arvostelu teoksesta Vasemmistoliiton synty.
 

Kansanedustajat
SKDL:n sosialistit
Suomalaiset jazzpianistit
Suomalaiset psykiatrit
Suomenruotsalaiset kirjailijat
Suomen kulttuuriministerit
Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Suomalaiset runoilijat
Vasemmistoliiton puheenjohtajat
Vasemmistoliiton poliitikot
Eino Leinon palkinnon saajat
Seulonnan keskeiset artikkelit
Suomenruotsalaiset poliitikot
Espoon kaupunginvaltuutetut
Uudenmaan vaalipiiri
Vuonna 1937 syntyneet
Vuonna 2019 kuolleet