Tieteellinen skeptismi

Tieteellinen skeptismi on tietoteoreettinen kanta, jossa kyseenalaistetaan väitteiden totuudenmukaisuus, kunnes ne voidaan testata käyttäen tieteellistä menetelmää. Käytännössä tieteelliset skeptikot keskittyvät kumoamaan julkisesti teorioita, jotka ovat näennäistieteellisiä, sekä opettamaan kriittistä ajattelua ja tekemään tieteellistä tutkimusta paranormaaleista ilmiöistä.

Virhepäätelmät ja argumentointivirheet 

Tärkeä osa tieteellistä skeptismiä on argumentointivirheiden ja virhepäätelmien tunnistaminen. Tärkeää on myös ymmärtää ihmisen havainnoinnin ja muistin rajoitteet ja ongelmat.

Yleisiä loogisia- ja argumentointivirheitä ovat esimerkiksi seuraavat:

 Argumentum ad auctoritatem Auktoriteettiin vetoaminen. Esimerkiksi virheellisen väitteen mukaan henkilö on oikeassa, koska on ammatiltaan lääkäri. Lääkärikin voi kuitenkin erehtyä ammatissaankin, ja siksi pelkästään lääkärin arvoon vetoaminen on looginen virhe.
 Cum hoc ergo propter hoc Eli korrelaatio ei tarkoita syy-seuraus-suhdetta. Esimerkkinä toimikoon virheellinen väittämä: jäätelö aiheuttaa hukkumiskuolemia, koska jäätelönmyynti korreloi hukkumisten kanssa. Hukkumiskuolemat kuitenkin selittää paremmin kesä, jolloin jäätelön syömisen lisäksi myös uidaan enemmän.
 Post hoc ergo propter hoc Suomeksi Tämän jälkeen, siispä tämän vuoksi. Esimerkkinä virheellinen väittämä: tiedän että pitsa oli myrkytetty koska tulin huonovointiseksi heti sen syötyäni. Väittämä on virheellinen, koska se perustuu vain aikajärjestykseen eikä poissulje muita huonovointisuuden mahdollisia syitä. Näin ollen kyseessä ei ole tieto, vaan mahdollisesti oikeaan osunut arvaus.
 Vahvistusilluusio. Esimerkiksi olan yli sylkäisy mustan kissan ylitettyä tie. Tai puun koputtaminen kolmasti mainitessa epätoivottu tapahtuma. Virheellinen havainnointi vahvistaa käsitystä tapahtuman epäonnea aiheuttavasta vaikutuksesta. Epäonni tai onni yhdistetään tapahtumaan useammin silloin kun taika on ”toiminut”. Muulloin asia helposti unohtuu.

Esimerkkejä ihmisen havainnoinnin ja tiedonkäsittelyn ongelmista:

 Pareidolia (esimerkiksi on väitetty että kasvot Marsissa ovat pareidolia-ilmiön aikaansaama tulkinta)
 Lukuisat optiset harhat
 Valemuistisyndrooma

Tieteellinen skeptismi on eri asia kuin filosofinen skeptismi, joka kyseenalaistaa tiedon saavuttamisen mahdollisuuden.

Skeptismin kritiikki 

Skeptikkojärjestö CSICOPin perustajajäsen ja siitä myöhemmin eronnut sosiologian professori Marcello Truzzi piti tieteellisten skeptikkojen periaatteita liian kieltävinä, ja kutsui tätä pseudoskeptismiksi. Hän itse käytti tästä erotuksena termiä zeteetikko.

Katso myös 
 Huuhaa
 Occamin partaveitsi
 Skepsis ry
 Taikausko
 Tieteenfilosofia
 Uskontokritiikki
 Yliluonnollinen

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 The Skeptics Guide to the Universe. Tieteellistä skeptismiä podcast-muodossa.

Artikkeleita 
 Brotherus, Robert: Elämänasenteena epäilys .
 Kurtz, Paul: Miksi olen skeptikko uskonnollisten väittämien suhteen?
 Niemelä, Jussi K.: Kramer – skeptikko, ateisti ja taiteilija. Skeptikko 4/2007.

Järjestöjä 
 Skepsis ry. Suomalaisten skeptikkojen yhdistys. 
 Committee for the Scientific Investigation of Claims of the Paranormal. CSICOP on skeptikoiden järjestö, joka tutkii paranormaaleja ilmiöitä koskevia väitteitä ja näennäistiedettä. 
 The Skeptic Society. Yhdysvaltalainen järjestö, jonka tavoitteena on edistää tiedettä ja kriittistä ajattelua sekä erikoisten väitteiden tutkimista. 
 James Randi Educational Foundation. James Randin perustama järjestö.