Sekurokratia

Sekurokratia on eräs länsimaisen Venäjä-tutkimuksen käyttämä nimitys Venäjän poliittisesta järjestelmästä Vladimir Putinin aikana, jolla käsitteellä tuodaan esille, että merkittävässä valta-asemassa ovat valtion turvallisuuskoneistot, kuten armeija, poliisi ja turvallisuuspalvelu. Sekurokratia pitää valtion turvallisuutta ja vakautta ylimpänä tavoitteenaan ellei peräti pakkomielteenä. Suomessa termiä on käyttänyt tuotannossaan erityisesti  dosentti Arto Luukkanen. Sekurokratia perustellaan joko ulkoisella tai sisäisellä kriisillä, jossa järjestelmän ja valtion viholliset ovat koko ajan valmiina tuhoamaan järjestelmän. Sekurokratia tarvitsee elääkseen illuusion turvallisuuden puutteesta.

Vallan rakennetta on Venäjällä verrattu kolmiosaiseen sipuliin: hallinnon ytimen muodostavat Putin ja sisäpiiriläiset eli (kesän 2012 tilanteen mukaan) pääministeri Medvedev, presidentinhallinnon päällikkö Ivanov ja turvallisuusneuvoston sihteeri Patrušev. Seuraavaksi tulevat niin sanotut voimakkaat ministeriöt, kuten sisä- ja ulkoministeriöt, joilla voi olla käytössään myös aseellisia joukkoja. Kolmantena osana ja kaikkien edellisten instituutioiden pohjana on Venäjän federaation turvallisuusneuvosto, joka toimii läheisessä yhteistyössä sekä presidentinhallinnon että turvallisuuspalvelu FSB:n kanssa.

Putinin luoman järjestelmän piirteitä 

Venäjän toisen presidentin Vladimir Putinin luomaa valtamallia sanottiin vallan vertikaalin, sekurokratian, ohjatun ja suvereenin demokratian lisäksi myös putinismiksi. Nähtäväksi jää, muuttaako Medvedev hallituskaudellaan putinismia. Vuoden 2009 syksyyn mennessä putinistinen linja näytti jatkuvan.

Putinismia luonnehtivat seuraavat piirteet:

Kansallismielisyys

 Venäjän yhtenäistäminen ja lujittaminen
 Tšetšenian sota kovine otteineen ja ihmisoikeusrikkomuksineen.
 Tšetšenian sotarikollisten suojelu.
 Terroriteot maassa tshetsheenien vastareaktiona Venäjän sotatoimiin ja joidenkin mukaan myös venäläisten turvaviranomaisten salaa tukemana tai provosoimana. Hallituksen reaktiot terrorismiin, mm. alueisiin kohdistuvan julkisen ja salaisen valvonnan tiukkeneminen.
 Vallan ottaminen pois Venäjän liittoneuvostolta, alueita johtavien kuvernöörien vallan riisuminen.
Vieraiden vaikutteiden torjuminen
  Halu suojata Venäjän avainalojen teollisuutta ulkomaiselta omistukselta
  Eliittiä vastaan suunnatun, ulkomailta tuetun "oranssin" vallankumouksen pelko.

Vallan keskittäminen
 Pyrkimys voimistaa maan presidentinhallinnon otetta maasta eli vallan vertikaalin luominen
 Suurliikemiehet, oligarkit eivät saa sekaantua politiikkaan
 Hallitusta vastustavien suurliikemiesten, kuten oligarkki Mihail Hodorkovskin vaino.
Tiedotusvälineet, useimmat laajalevikkiset lehdet, radio ja televisio ovat Kremlin hallinnassa
 Yhtenäinen Venäjä on uusi valtapuolue, joka on hallinnut duumaa vuodesta 2003. Sillä on monia apupuolueita.
 Putin valitsi seuraajansa, vaalien vääristely.

Omistuksen keskittäminen
Teollisuuden avainalojen siirtäminen valtiolle.
Valtio ohjaa taloutta, valtiokapitalismi

Turvaviranomaisten valta
 Venäjällä vallassa voimaministeriöiden, lähinnä tiedustelupalvelun ja armeijan taustaisia ihmisiä, jotka ovat keskittäneet itselleen enenevissä määrin taloudellista valtaa
 Venäjän kerrostaloräjähdykset olivat monien Venäjän hallitusta vastustavien mielestä Venäjän turvallisuuspalvelun FSB:n, ei tshetsheeniterroristen käsialaa.
 FSB valvoo puhelinliikennettä, sähköposteja jne

Kielteisiä sivuilmiöitä
 Putinin henkilökultti
 Neuvostosymboleiden ja joidenkin neuvostotapojen palauttaminen.
 Muukalaisvihamielisyyden kasvu
 Venäjän yrityksillä niin suuret velat, että ne söisivät maan suuret valuuttavarannot
Hallitusta vastustavien suurliikemiesten, kuten Mihail Hodorkovskin vaino.
 Tšetšeniassa käyty sota, jossa sotatoimia ja julmuuksia kohdistetaan siviileihin.

Myönteisiä piirteitä
 Talouskasvu
 Öljyn hinnan nousun takia ainakin joidenkin kansanosien elintaso on noussut
 Vakaus
 Yhteiskuntarauha, veroja maksetaan taas
 Hallitsevat silovikit pitävät politiikan ääriainekset kurissa

Uskotaan maata hallitsevan eliitin pyrkivän entistä enemmän haalimaan taloudellista ja poliittista valtaa itselleen, luoden autoritaarista poliisivaltiota, jossa on valtiojohtoinen talous.

Lähteet

Viitteet 

Venäjän politiikka
Poliittiset järjestelmät
 Venäjän federaation historia