Felix Kersten

Eduard Alexander Felix Kersten (30. syyskuuta 1898 Tartto, Liivinmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 16. huhtikuuta 1960 Hamm, Länsi-Saksa) oli SS-valtakunnanjohtaja Heinrich Himmlerin henkilökohtainen hieroja.

Kersten väitti itse pelastaneensa useita natsien vainoamia henkilöitä, mutta näitä väitteitä ei ole kaikissa tapauksissa pystytty vahvistamaan riippumattomista lähteistä. Emmanuel Amaran 2007 valmistaman televisiodokumentin mukaan Felix Kerstenin onnistui toisen maailmansodan mittaan pelastaa tuhansia natsien vainoamia ihmisiä keskitysleiriltä ja teloituksilta.

Sodan loppupuolella Kersten myös vakoili liittoutuneille, hoiti rauhanneuvotteluja ja johdatti kokonaisen saattueen vankeja turvaan natseilta.

Tausta ja nuoruus
Kersten syntyi baltiansaksalaiseen perheeseen Venäjän keisarikuntaan kuuluneessa Virossa. Ensimmäisessä maailmansodassa hän taisteli Saksan puolella ja saapui Suomeen huhtikuussa 1918 Suomen sisällissotaan osallistuneiden saksalaisten joukkojen mukana. Kersten oli jonkin aikaa mukana suojeluskuntien toiminnassa ja oli Porin suojeluskunnan päällikkönäkin. Hänelle myönnettiin Suomen kansalaisuus 1920 ja hän palveli Suomen armeijassa vänrikkinä syyskuusta 1921 alkaen.

Ura luontaishoitajana
Helmikuussa 1922 Kersten palasi Saksaan ja alkoi harjoittaa siellä hierojan ja ”magnetisöörin” ammattia johon hän oli saanut koulutusta Suomessa ja Berliinissä. Kersten väitti olevansa kiinalaisen ”manuaalisen hermorefleksien hoitamisen” spesialisti. Hän menestyikin ammatissaan hyvin saaden useita vaikutusvaltaisia asiakkaita, heidän joukossaan Hollannin prinssipuoliso Hendrik ja Italian ulkoministeri, kreivi Galeazzo Ciano. Erään potilaansa kautta Kersten tutustui Heinrich Himmleriin, joka Kerstenin mukaan kärsi vaikeista vatsavaivoista. Kersten onnistuikin hoidollaan lievittämään näitä vaivoja ja niin hänestä tuli Himmlerin henkilökohtainen hieroja. Kerstenin arvonimenä oli tällöin lääkintöneuvos (Medizinalrat) vaikka hänellä ei ollutkaan mitään lääketieteellistä koulutusta. Monet Saksassa pitivät häntä kuitenkin puoskarina ja silmänkääntäjänä.

Ennen pitkää Kersten tajusi, että hänellä oli suuri vaikutusvalta SS-valtakunnanjohtajaan, ja hän välitti päämieheltään hoitopöytänsä äärellä saamiaan sisäpiirin tietoja Suomen viranomaisille. Himmlerin ohella Kersten hieroi ainakin Joachim von Ribbentropia ja Rudolf Hessiä. Tehostaakseen hoitojensa vaikutusta Kersten väitti olevansa erään maagisen kiinalaisen hoitajagurun perinteen jatkaja, mutta hänen oppi-isäkseen nimeämästään "Mestari Ko'sta" ei myöhemmissä tutkimuksissa ole löytynyt jälkeäkään. Yksi osoitus Kerstenin menestyksestä oli hänen omistamansa valtava maatila lähellä Berliiniä.

Himmlerin henkilökuntaa
Kersten oli mukana järjestämässä Himmlerin Suomen-vierailua elokuussa 1942. Vierailun aikana Himmler olisi Kerstenin antaman tiedon mukaan vaatinut kaikkien Suomen juutalaisten luovuttamista Gestapolle. Presidentti Ryti tiivisti päiväkirjaansa Himmlerin olevan ”äärimmäisen jyrkkä antisemiitti”. Kersten puolestaan kertoi Rytille Saksan juutalaistilanteesta: ”juutalaisia lähetetään paljon pois Saksasta Latviaan ja Puolaan, jossa heitä joukottain kylmäverisesti surmataan”, ja puhui ”ihmisteurastuksesta”. Tutkija Heikki Ylikankaan mukaan tämä oli mahdollisesti ensimmäinen kerta, kun Ryti kuuli juutalaisten joukkosurmista.

Toisen maailmansodan jälkeen julkaisemissaan muistelmissa Kersten väitti pelastaneensa hollantilaiset pakkosiirrolta Itä-Eurooppaan. Kersten toimi Himmlerin ja ruotsalaisen kreivi Folke Bernadotten välisenä yhdysmiehenä neuvotteluissa joiden tuloksena maalis-huhtikuussa 1945 tuhansia hollantilaisia, belgialaisia, norjalaisia ja tanskalaisia vapautettiin keskitysleireiltä ja kuljetettiin Ruotsiin.

Kersten saattoi 19. huhtikuuta 1945 juutalaisten maailmankonferenssin puheenjohtajan Norbert Mazurin Tukholmasta Berliiniin neuvottelemaan juutalaisten kohtalosta Heinrich Himmlerin kanssa. Neuvottelu tapahtui myöhään yöllä Adolf Hitlerin syntymäpäivän jälkeen. Paikalla olivat Mazur, Himmler ja Kersten. Lopputuloksena Himmler allekirjoitti sopimuksen, jossa lupasi jättää keskitysleirit räjäyttämättä ja leirien hallinnon antautuvan liittoutuneiden saapuessa. Samalla sovittiin keskitysleireiltä vapautettavan juutalaisia. Tuhat juutalaisvankia kuljetettiin Ravensbrückin keskitysleiriltä Ruotsiin.

Sodan jälkeen Ruotsin hallitus halusi poliittisista syistä peitellä Kerstenin osuuden juutalaisvapautuksissa ja painotti kreivi Bernadotten osuutta. Hollannin hallitukselta Kersten sai korkean kunniamerkin sodan jälkeen. Suomessa Kersten sai lääkintöneuvoksen arvonimen, ja Hollannista häntä esitettiin useaan otteeseen Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi.

Kersten asui sodan jälkeen Länsi-Saksassa ja Ruotsissa ja sai Ruotsin kansalaisuuden 1953. Hän kuoli Saksan-vierailullaan vuonna 1960.

Kiistelty henkilöys
Totuus Kerstenistä voi kuitenkin olla toisenlainen ja koko tarina hänestä huijausta. Arto Koskinen on tehnyt vuonna 1998 Kerstenistä dokumentin Kuka oli Felix Kersten ja vuonna 2018 podcastin Tapaus Felix Kersten, joista jälkimmäisessä Kerstenin tarinaa puretaan. Arkistolähteiden perusteella tarina on muuttunut täysin. Kaikkiin arkistoihin hänellä ja hänen kanssaan dokumenttia tehneellä John Bernsteinilla ei vielä ollut pääsyä.

Podcastissa spekuloidaan ajatuksella, että Kersten olisikin ollut todellisuudessa Felix Huberti. Väite on peräisin saksalaiselta eläkkeellä olevalta lääkäriltä Werner Neussilta, joka kirjoitti aiheesta lyhyen omakustanteena julkaistun kirjan Menschenfreund und Mörder (2010). Sen mukaan murhaan Saksassa syyllistynyt Huberti olisi paennut Viroon, jossa hän olisi ottanut Viron vapaussodassa kuolleen Felix Kerstenin identiteetin.

Neussin väite on kuitenkin täysin ristiriitainen professori Jorma Pohjanpalon muistelmien (1974) kanssa. Pohjanpalojen perhe ystävystyi suomea virolaisittain puhuvan Kerstenin kanssa Ikaalisissa kesällä 1920. Seuraavana kesänä Jorma Pohjanpalo vietti Kerstenin kanssa tämän vanhempien vieraana Tartossa yli puolet kesästä. Seurueeseen kuuluivat myös Jorma Pohjanpalon veli Taavi, sisar Kerttu ja äiti Inni. Jos Neussin väite olisi totta, Pohjanpalojen isäntänä olisikin ollut Tartossa Felix Huberti. Silloin Kerstenin vanhemmat eivät olisi tunnistaneet omaa poikaansa. Samalla vanhemmat olisivat jostain syystä hyväksyneet heille täysin vieraan Hubertin ”ottopojakseen”. Vanhempien ohella Kersteniä eivät olisi tunnistaneet myöskään heidän naapurinsa ja monet Kerstenin nuoruuden ystävät, joita Pohjanpalot tapasivat lähes kaksi kuukautta kestäneen matkansa aikana.

Lähteet

Kirjallisuus
 Metzger, Hans: Poliittiset aseveljet: Kolmannen valtakunnan edustajana jatkosodan Suomessa 1941–1944, s. 87–91. Otava 1986
 Ylikangas, Heikki: Jatkosotaa varjonpuolelta. Selvitys valtioneuvoston kanslialle 2004.

Dokumenttielokuvat
 Kuka oli Felix Kersten.  Dokumenttielokuva.
 Satan's doctor.  Televisiodokumentti. Ohjaus Emmanuel Amara. Tuotanto Sunset Presse, Java Films. Ranska 2007. 52 min. (Yle TV1 19.11.2008, Historiaa: Himmlerin henkilääkäri.)

Viitteet

Kirjallisuutta 
 Jong, de L.: Het Koninkrijk der Nederlanden in de Tweede Wereldoorlog. Volume 10b: Het laatste jaar, part II, s. 1149–. Rijksinstituut voor Oorlogsdocumentatie 1982.
 Kessel, Joseph: The Magic Touch, The Man With the Miraculous Hands. Librairie Gallimard, 1960.
 Kessel, Joseph: The Man With the Miraculous Hands: The Fantastic Story of Felix Kersten, Himmler’s Private Doctor. Burford Books. 2004. ISBN 1-58080-122-6.
 Kersten, Felix: Himmlerin henkilääkärinä: Muistelmia Kolmannesta Valtakunnasta vv. 1939–1945. Hämeenlinna: Nide, 1947. (Suomennos ruotsinkielisestä laitoksesta.)
 Kersten, Felix: The Kersten Memoirs, 1940–1945. Time Life Education 1992. (Käännös alun perin saksaksi kirjoitetuista muistelmista.) ISBN 0-8094-8737-3.
 Pohjanpalo, Jorma (1974): Onpahan eletty... WSOY. Helsinki.
 Neuss, Werner (2010): Menschenfreund und Mörder.

Aiheesta muualla
 
 John Bernstein, Huijari, pelastaja, parantaja, vakooja – tutkittavana Tapaus Felix Kersten Yle.fi 27.2.2019
 Antero Raevuori, Himmlerin suomalainen hieroja Felix Kersten pelasti tuhansia juutalaisia keskitysleiriltä – vai oliko hän sittenkin huijari? Seura.fi 27.9.2016 
 Suvi Sinervo, Felix Kerstenin fantastinen tarina, Yle.fi 27.2.2019
 Arto Koskinen, Felix Kerstenin tarina on pitänyt Arto Koskista otteessaan 20 vuotta, Yle.fi 27.2.2019

Natsi-Saksan henkilöt
Suomen sisällissodan saksalaiset
Vuonna 1898 syntyneet
Vuonna 1960 kuolleet