joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Gus Greensmith

Gus Greensmith (s. 26. joulukuuta 1996 Manchester, Englanti) on brittiläinen ralliautoilija, joka on toiminut M-Sport Ford World Rally Teamin vakituisena tallikuljettajana kaudesta 2020 alkaen. Ensimmäisen rallinsa Greensmith ajoi etuvetoisella R2-luokan Ford Fiestalla vuonna 2014. Kaudella 2021 Greensmith toimii tallin ykköskuljettajana ja ainoana kuljettajana, jonka ohjelmaan on sisällytetty kauden kaikki MM-rallit.

Greensmith on startannut urallaan 48 MM-osakilpailuun, joista paras tulos tähän asti vuoden 2020 Turkin MM-rallin viides tila.

Greensmithin perhe omistaa Englannissa Crown Oil Ltd -nimisen poltto- ja voiteluainealan yrityksen, joka myös toimii M-Sport WRT:n sponsorina.

Greensmith kihlautui jyväskyläläisen lääkäriksi vuonna 2023 valmistuvan ja Suomea kenttäratsastuksessa edustaneen Jessica Malinin kanssa kesällä 2022.

Lähteet

Vuonna 1996 syntyneet
Brittiläiset ralliautoilijat
Elävät henkilöt
Turkinjärvi

Turkinjärvi on Jämsän kaakkoisosassa sijaitseva kuuden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksan kilometriä kaakkoon ja Tampereelta 88 kilometriä itäkoilliseen.

Maantiede 
Turkinjärven kaakkois–luoteissuuntainen pituus on 370 metriä, pohjoisessa on koilliseen työntyvä lahti. Järvi on saareton. Se sijaitsee Päijänteeseen työntyvän Jämsänniemen länsiosassa Turkinkylän maatalousmaisemassa. Luoteessa on Kirmavuori, jonka huippu on 150 metriä merenpinnan yläpuolella. Turkinjärven eteläpuolella on niin ikään Turkinkylän maisemaan kuuluva Hanhijärvi, järvien välisellä noin sadan metrin levyisellä kannaksella kulkee maantie. Koillispuolella on Mutajärvi.

Turkinjärvi kuuluu Nielevän valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Nielevän valuma-alue kattaa Jämsänjoen alueen kaakkoisosan. Turkinjärvi kuuluu Nielevän alueen läntisiin järviin. Jämsän reitin valuma-alueen ja Suur-Päijänteen alueen raja kulkee Turkinjärven ja Hanhijärven välistä. Kaikkien Jämsänniemen järvien vedet virtaavat lopulta Päijänteeseen.

Lähteet 

Jämsän järvet
Jämsänjoen alue
Eero Niemi

Eero Niemi (s. 2. lokakuuta 2002 Pori) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Porin Ässiä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.

Ura

Seuraura 
Niemi aloitti jääkiekkoilun omien sanojensa mukaan noin 5-6-vuotiaana. Hän voitti kauden 2016–2017 päätteeksi C2-nuorten SM-hopeaa. Kaudella 2017–2018 Niemi nousi seuran C-nuorten varakapteeniksi. Hän jakoi tehoilla 35+35=70 koko C-nuorten SM-karsintojen maalipörssin voiton Kärppien Aatu Rädyn kanssa ja sijoittui pistepörssissä toiseksi edellään vain joukkuetoveri Juuso Aaltonen. Niemi valittiin kauden päätteeksi C-nuorten SM-sarjan toiseen tähdistökentälliseen. Hänet palkittiin myös Suomen Jääkiekkoliiton toimesta vuoden opiskelijapalkinnolla.

Sioux City Musketeers varasi Niemen 175. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa 2019. Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2019–2020, jolloin Niemi pelasi siellä 13 ottelua ilman tehopisteitä, kunnes marraskuussa 2019 hän palasi Ässien A-nuoriin. Kaudella 2020–2021 Niemi debytoi seuran SM-liigajoukkueessa. Hän pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen liigaottelunsa 27. helmikuuta 2021 Helsingin IFK:ta vastaan. Niemi merkittiin Ässien nelosketjun vasempaan laitaan Mika Niemen sekä niin ikään toisen U20-juniorin, Leevi Viitalan viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 9.13 minuuttia. Kaudella 2021–2022 Niemi pelasi kolme SM-liigaottelua ilman tehopisteitä.

Huhtikuussa 2022 Niemi teki Ässien kanssa vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen.

Maajoukkueura 
Niemi pelasi alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2019. Hän edusti myös Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2018 voittaen hopeaa sekä Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2019, jolloin Niemi toimi joukkueensa kapteenina ja johdatti Suomen pronssiin. Hän avasi maalitilinsä alle 16-vuotiaiden maajoukkueessa heti kypärätempulla Finnkampenissa 16. joulukuuta 2017 Ruotsia vastaan. Yhteensä Niemi on pelannut kolme nuorten ja 47 poikien maaottelua.

Pelityyli 
Niemi on kuvaillut itseään voimahyökkääjäksi, joka taklaa ja riistää kiekkoa hyvin sekä osaa tehdä maaleja. Hänellä on omien sanojensa mukaan kehittämisen varaa perusluistelussa ja lajitekniikassa.

Niemellä on useita esikuvia, mutta on maininnut yhdeksi heistä Tuomo Ruudun sekä yhdeksi suosikkipelaajakseen Patrik Laineen. Hän on kertonut seuranneensa paljon myös Connor McDavidia.

Muuta 
Niemi opiskelee Porin suomalaisen yhteislyseon lukiossa urheilulinjalla. Hän harrasti lapsena myös 11-vuotiaaksi asti jalkapalloa. Niemi on kertonut käyneensä omalla ajallaan myös taitoluistelussa ja telinevoimistelussa siskojensa kanssa.

Tilastot

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset jääkiekkoilijat
Ässien pelaajat
Vuonna 2002 syntyneet
Elävät henkilöt
Müsavat

Müsavat ("tasavertaisuus") on azerbaidžanilainen liberaali puolue. Se on perustettu vuonna 1911 ja on maan vanhin edelleen toiminnassa oleva. Puolue on ALDE:n liitännäisjäsen. 

Müsavatin nimi tarkoittaa suomeksi "tasavertaisuus". Puolue perustettiin alkujaan 1911, mutta sen toiminta joutui Neuvostoliiton aikana maan alle. Puolue järjesti restauraatiokokouksensa vuonna 1992.. Puolueen on perustanut Məhəmməd Əmin Rəsulzadə. Sen alkuperäiseen ideologiaan kuului Azerbaidžanin itsenäisyyden ja demokratian kannattaminen..

Müsavatin jäsenet kohtaavat ahdistelua, häirintää ja jopa rikossyytöksiä puolueen jäsenyyden perusteella. Tästä syystä monet Müsavatin jäsenet ovat paenneet ulkomaille. Jotkut ovat hakeneet puolueen jäsenyyttä myös puhtaasti voidakseen hakea turvapaikkaa muualta Euroopasta poliittisin perustein. Syytteet siitä, että puolueen johto olisi jopa myynyt tällaisille henkilöille jäsenyyksiä, on aiheuttanut skisman puolueen sisällä 2010-luvulla: esimerkiksi varapuheenjohtaja Yadigar Sadigli erosi puolueesta vuonna 2018..

Azerbaidžanin hallitus pyrki maaliskuussa 2020 avaamaan dialogin Müsavatin ja muiden oppositiopuolueiden kanssa, mutta neuvottelut kariutuivat. Tämän johdosta presidentti İlham Əliyev on toistuvasti syyttänyt koko oppositiota mm. "kansan vihollisiksi"..

Müsavat osallistui vuonna 2020 pidettyihin parlamenttivaaleihin, mutta ei saanut paikkoja.

Müsavat on profiloitunut progressiiviseksi ja liberaaliksi puolueeksi. Se kannattaa myös panturkkilaisuutta.

Lähteet 

Azerbaidžanilaiset liberaalit puolueet
Euroopan liberaalidemokraattinen puolue
Laajalahden kirjasto

Laajalahden kirjasto on Espoon Laajalahden  kaupunginosassa toimiva, vuonna 1953 perustettu yleinen kirjasto. Kirjasto kuuluu Espoon kaupunginkirjaston toimipisteiden joukkoon ja osa pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa. 

Laajalahden kirjasto toimi vuodesta 1953 lähtien aluksi kansakoulun tiloissa. Kokoelma sisälsi aluksi muutaman kaapillisen kirjoja. Vuonna 1963 kirjasto muutti nykyiseen osoitteensa Veljeskulman taloon. Arkkitehti Pekka Hakaniemen ja rakennusmestari J. R. Sandellin suunnitteleman rakennuksen toisen vaiheen oli Sotainvalidien Veljesliitto rakentanut paljolti talkootyöllä vuonna 1962 (Kirvuntien puoleinen ensimmäinen vaihe valmistui 1959), ja kirjasto toimi aluksi vuokralla. Laajalahden kirjasto oli Espoon pääkirjasto Leppävaaran pääkirjaston valmistumiseen (1972) saakka. Kun Sotainvalidien veljesliitto päätti myydä rakennuksen vuonna 1974, lunasti asukkaiden aktiivisen toiminnan seurauksena kaupunki sen itselleen. 1980-luvulla kirjastotiloja kunnostettiin ja laajennettiin. Kirjastosta muodostui kaupunginosan kohtaamispaikka. Vuonna 2007 kirjastoa kunnostettiin perusteellisesti. 

Museoviraston suojeluehdotuksen mukaan rakennusta ei saa purkaa, sitä tulee hoitaa ja käyttää niin, että rakennuksen historialliset, arkkitehtoniset ja maisemalliset arvot sekä yleiskaavamääräyksen aluetta koskevat arvot säilyvät. Erityisesti rakennuksen ulkoarkkitehtuuria tulisi suojella.

Kirjaston edustalle pystytettiin vuonna 1975 (toisen lähteen mukaan 1976) laajalahtelaisen keraamikko Sakari Vapaavuoren suunnittelema veistos Raivaajat. Teos kuvaa Laajalahden asuinalueen syntyä. Alumiiniseoksesta valettu teos oli Espoon kaupungin kokoelmien ensimmäinen julkinen veistos.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Laajalahden kirjaston sijainti kartalla (Kurkijoentie 24) (espoo.fi)
 Espoon kirjastot: Laajalahti (video) (kirjastokaista.fi)

Laajalahti (Espoo)
Espoon kaupunginkirjasto
Espoon rakennukset ja rakennelmat
Five

Five voi tarkoittaa seuraavia:

 Five, Ayumi Hamasakin albumi vuodelta 2011
 Five, Hollywood Undeadin albumi vuodelta 2017.
Johan Starcke

Johan Starcke  (6. kesäkuuta 1860 Lapväärtti – 27. tammikuuta 1940 Lapväärtti) oli suomalainen maanviljelijä ja moninkertainen valtiopäivämies. 

Starcken vanhemmat olivat  Fredrik August Starcke ja Maria Christina Sonck ja puoliso Ester Bernhardina Vilhelmina Starcke. Johan Starcke suoritti agronomin tutkinnon ja ryhtyi maanviljelijäksi. Kunnallismies Starcke oli talonpoikaissäädyssä Närpiön tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä  1894, 1897, 1899 ja 1900.

Lähteet 

Suomalaiset maanviljelijät
Suomen suuriruhtinaskunnan talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet
Vuonna 1860 syntyneet
Vuonna 1940 kuolleet
Krameria erecta

Krameria erecta on ratanioiden (Krameria) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on pensasmainen ja kuivuutta kestävä laji, jota kasvaa luontaisena Pohjois-Amerikan länsiosisssa. Lajia kasvaa kreosoottipensaiden muodostamissa pensaikoissa sekä joosuanjukkavaltaisilla metsämailla. Laji on kaksikotinen ja kukkii helmi–maaliskuussa.

Lähteet 
 Califlora: https://www.calflora.org/app/taxon?crn=4541

Aiheesta muualla 
iNaturalist: Krameria erecta
ITIS: Krameria erecta 
United States Department of Agriculture (USDA): Krameria erecta 
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Krameria erecta 

Rataniakasvit
Ässä (pelikortti)

Ässä on pelikortti, noppa tai domino, jonka arvo on yksi. Se tarkoitti alun perin nopan sivua, jossa oli vain yksi piste.  Koska tämä oli pienin arvo, sitä pidettiin 'huonona onnena' keski-englannissa . Ässä on usein suurin pelikortti, joten merkitys on muuttunut tarkoittamaan hyvää.
Pokerissa ässä on korkein kortti. (Arvo = 14)
Blackjackissa ässä on joko 1 tai 11.
Ventissä ässä on 1 tai 14.

Lähteet 

Korttipakka
Kuningas (pelikortti)

Kuningas on yksi peruskorttipakan kolmesta kuvakortista. Pakassa se on kahdestoista tai kolmastoista kortti. Kuninkaita on pakassa neljä: herttakuningas, patakuningas, ruutukuningas ja ristikuningas. Kuningas on yleensä toiseksi suurin kortti ässän jälkeen, mutta voi myös olla korkein kortti (kun ässä lasketaan yhdeksi) riippuen siitä, mitä korttipeliä pelataan. 

Korttipakka
Sotilas (pelikortti)

Sotilas eli jätkä on yksi kolmestatoista pelikortista peruskorttipakassa. Tavallisen sijoituksen mukaan sotilas on kympin ja kuningattaren välissä.

Ruotsiksi sotilaan lyhenne on Kn, joka oli myös vanha brittiläinen nimitys (lyhenne knave:sta), mutta amerikkalaista nimeä J (Jack) käytetään usein.

Ranskalaisessa pakassa neljää sotilasta edustavat Étienne de Vignolles (hertta), Hektor (ruutu), Holger Danske (pata) ja Lancelot (risti).

Korttipakka
Kullervo Karjalainen

Kullervo Karjalainen (13. heinäkuuta 1932 Kemijärvi – 11. tammikuuta 2021 Rovaniemi) oli suomalainen säveltäjä, laulaja ja opettaja.

Karjalainen suoritti ensin kansakoulunopettajan tutkinnon vuonna 1954 ja aloitti sitten musiikkiopinnot Sibelius-Akatemiassa, jossa hänen opettajinaan toimivat Matti Lehtinen (laulu) ja Jaakko Linjama (sävellys). Hän suoritti lauludiplomin vuonna 1975. Karjalainen työskenteli 1960-luvulla musiikinopettajana Kemissä sekä vuodesta 1975 Kemijärven musiikkiopiston rehtorina.

Karjalaisen musiikki liittyy usein Lappiin ja Lapin luontoon, ja hän käytti sävellyksissään impressionistisia ja pentatonisia keinoja. Hän sävelsi kuoro- ja yksinlauluja, pianokappaleita ja orkesteriteoksia sekä kamarimusiikkia, jonka kokoonpanossa on mukana laulaja.

Teoksia
 Sinfonietta
 Pianokonsertto Lappalainen
 Lappalainen sarja (yksinlauluja)
 Arktisia näkyjä (yksinlauluja)
 Pohjoinen rakkauskertomus

Viitteet

Vuonna 1932 syntyneet
Vuonna 2021 kuolleet
Suomalaiset taidemusiikin säveltäjät
Suomalaiset laulajat
Suomalaiset opettajat
Ogurja Ada

Ogurja Ada (ven. Oстров Огурчи́нский, Ostrov Ogurchinskiy) on Turkmenistanin ja koko Kaspianmeren suurin saari.

Maantiede
Ogurja Ada on hiekkainen saari, joka sijaitsee lähellä Kaspianmeren kaakkoista rannikkoa. Se on 17 km etelälounaaseen Çelekénin niemimaan eteläkärjestä. Saari on muodoltaan pitkä ja hyvin kapea. Sen pituus on pohjois-etelä-suunnassa 42 km, ja suurin leveys 1,5 km. Saari koostuu matalista hiekkadyyneistä joilla kasvaa ruohoa ja pensaita.

Koska saarella ei ole makeaa vettä, se on asumaton. 1400-1600-luvuilla saari toimi väliin merirosvojen turvapaikkana, ja myöhemmin sinne perustettiin leprasiirtola. Hallinnollisesti saari kuuluu Turkmenistanin Balkanin maakuntaan.

Luonto
Saarella elää kaspiannorppia ja erilaisia merilintuja. Se on osa Hazarin luonnonsuojelualuetta.

Lähteet

Turkmenistanin maantiede
Aasian saaret
Luettelo Rooman provinsseista Trajanuksen hallituskauden lopulla

Rooman valtakunta oli laajimmillaan keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117. Siksi Rooman provinssit luetellaan usein tuon aikaisen tilanteen mukaan. Provinssit olivat:

Lähteet

Katso myös 

 Luettelo Rooman provinssien muutoksista

Provinsseista Trajanuksen hallituskauden lopulla
+
Luettelo Rooman provinsseista Diocletianuksen uudistuksen jälkeen

Rooman provinssit ja diokeesit Diocletianuksen noin vuoden 293 (tai 297) uudistuksesta lähtien, mukaan lukien hieman myöhemmin Konstantinus Suuren aikana perustettu jako pretoriaaniprefektuureihin.


Selitykset

Katso myös 

 Luettelo Rooman provinssien muutoksista

Lähteet

Viitteet 

Provinsseista Diocletianuksen uudistuksen jälkeen
+
Pretoriaaniprefektuuri

Pretoriaaniprefektuurit (; ) olivat myöhäisantiikin aikaisen Rooman valtakunnan hallinnollisia alueita, jotka perustettiin 300-luvun alussa. Ne jakaantuivat diokeeseihin ja ne edelleen provinsseihin.

Historia 

Pretoriaaniprefektuurit (tai usein vain prefektuurit) perustettiin keisari Konstantinus Suuren aikana noin vuonna 306–337, jolloin jo aiemmin olemassa olleelta pretoriaaniprefektin viralta otettiin pois kaikki sotilaalliset tehtävät, ja virka muutettiin valtakunnan korkeimmaksi siviiliviraksi. Pretoriaaniprefektuurit jatkoivat tavallaan Diocletianuksen vuonna 293 perustaman tetrarkian aikaista valtakunnan jakoa neljään osaan. Prefektuurit vakiintuivat noin vuodesta 350 lähtien. Niiden määrä kuitenkin vaihteli jonkin aikaa kolmen ja neljän välillä, sillä Illyricumin prefektuuri perustettiin ja lakkautettiin usein. Se oli olemassa noin vuosina 347–361, 375–379 ja 388–391, sekä vuodesta 395 eli valtakunnan jaosta Länsi- ja Itä-Roomaan lähtien.

Hallinto 

Prefektuuria johti pretoriaaniprefekti (praefectus praetorio), jolla oli alaisuudessaan paljon henkilökuntaa. Pretoriaaniprefektuurihallinnon (samoin kuin diokeesihallinnon) ulkopuolella olivat ne provinssit (provincia proconsularis), joita johti prokonsuli, toisin sanoen Africa Proconsularis, Achaea ja Asia; sekä Rooman ja Konstantinopolin kaupungit, joita johti kaupunginprefekti.

Luettelo pretoriaaniprefektuureista 

Pretoriaaniprefektuurit olivat:

Katso myös 

 Luettelo Rooman provinssien muutoksista
 Luettelo Rooman provinsseista Diocletianuksen uudistuksen jälkeen

Lähteet

Aiheesta muualla
Rooman diokeesit

Diokeesit (; ) olivat myöhäisantiikin aikaisen Rooman valtakunnan hallinnollisia alueita, jotka perustettiin keisari Diocletianuksen aikana vuonna 293. Diokeesit jakaantuivat provinsseihin, toisin sanoen ne muodostivat ylemmän hallintotason jo aiemmin olemassa olleiden provinssien yläpuolelle. Diokeesien yläpuolella olivat myöhemmin puolestaan pretoriaaniprefektuurit.

Historia 

Diokeesit perustettiin Diocletianuksen tetrarkia-uudistuksen yhteydessä noin vuonna 293 tai jonkin verran myöhemmin. Tätä ennen vastaava kreikankielinen sana dioikēsis oli tarkoittanut samaa kuin oikeudenkäyttöön liittynyt termi conventus latinassa. Diokeesihallinto alkoi hajota 500-luvulla ja katoaa historiasta 600-luvulla.

Alkuperäisiä Diocletianuksen aikana perustettuja diokeeseja oli 12. Vuoteen 395 mennessä osa diokeeseista oli jaettu kahtia tai nimetty uudelleen. Italian diokeesi jaettiin kahdeksi diokeesiksi, jotka olivat Italia Annonaria ja Italia Suburbicaria. Samoin Moesian diokeesi jaettiin kahdeksi diokeesiksi, jotka olivat Dacia ja Macedonia. Pannonian nimeksi tuli Illyricum ja Viennensiksen nimeksi Septem Provinciae. Oriensin diokeesista erotettiin Aegyptuksen diokeesi. Näin diokeeseja oli lopulta 15.

Hallinto 

Diokeesia johti vicarius eli pretoriaaniprefektin sijainen, jolla oli alaisuudessaan paljon henkilökuntaa. Diokeesihallinnon (samoin kuin pretoriaaniprefektuurihallinnon) ulkopuolella olivat ne provinssit (provincia proconsularis), joita johti prokonsuli, toisin sanoen Africa Proconsularis, Achaea ja Asia; sekä Rooman ja Konstantinopolin kaupungit, joita johti kaupunginprefekti.

Luettelo diokeeseista 

Diokeesit olivat:

Selitykset:

Katso myös 

 Luettelo Rooman provinssien muutoksista
 Luettelo Rooman provinsseista Diocletianuksen uudistuksen jälkeen

Lähteet

Aiheesta muualla
Tiia Olkkonen

Tiia Olkkonen (s. 25. marraskuuta 1999 Haapajärvi) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa Haapajärven Kiiloja. Hän saavutti uransa ensimmäisen Suomen Cupin palkintosijansa kaudella 2019–2020 Rovaniemellä ollen sprintin kolmas. Hän kuuluu kaudella 2020–2021 Suomen Hiihtoliiton alle 23-vuotiaiden valmennusryhmään. Hänen paras maailmancupin sijoituksensa on 40:s Planican sprintistä kaudella 2019–2020.

Lähteet 
 
 Tiia Olkkonen Suomen Hiihtoliitto

Suomalaiset maastohiihtäjät
Vuonna 1999 syntyneet
Elävät henkilöt
Incirliova

Incirliova on piirikunta Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Incirliovan väkiluku oli 52 556.

Lähteet

Aiheesta muualla

Turkin piirikunnat
Karacasu

Karacasu on piirikunta Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Karacasun väkiluku oli 18 389.

Lähteet

Aiheesta muualla

Turkin piirikunnat
Kauklahden kirjasto

Kauklahden  kirjasto on Espoon Kauklahden kaupunginosassa toimiva, vuonna 1987 perustettu yleinen kirjasto. Kirjasto kuuluu Espoon kaupunginkirjaston toimipisteiden joukkoon ja osa pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa. Kirjasto on palvellut asiakkaitaan myös itsepalveluperiaatteella.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kauklahden kirjaston sijainti kartalla (Hansakallio 2) (espoo.fi)
 Espoon kirjastot: Kauklahti (video) (kirjastokaista.fi)

Kauklahti
Espoon kaupunginkirjasto
Espoon rakennukset ja rakennelmat
Karpuzlu

Karpuzlu on piirikunta Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Karpuzlun väkiluku oli 10 952.

Lähteet

Aiheesta muualla

Turkin piirikunnat
Jasmin Kähärä

Jasmin Kähärä (s. 4. toukokuuta 2000 Mikkeli) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa Vuokatti Ski Teamia. Hän on kuulunut Suomen maajoukkueeseen kaudesta 2020–2021 lähtien. 

Hän on edustanut Suomea nuorten arvokilpailuissa. Hänen paras sijoituksensa nuorten MM-kilpailuista on vuoden 2020 kisojen sprintistä kuudes sija alle 20-vuotiaiden sarjassa.

Kähärä hiihti naisten maailmancupissa ensimmäisen kerran maaliskuussa 2018. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai vuoden 2021 lopulla ollen Lillehammerin vapaan sprintissä 30:s, Davosissa 23:s ja Dresdenissä viikkoa ennen joulua 10:s, mikä on edelleen hänen paras maailmancupsijoituksensa.

Pekingin olympialaisissa 2022 Kähän sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä 26:nneksi.

Jasmin Kähärän pikkusisko Jessica Kähärä kilpailee yleisurheilussa. Sisarusten äiti Catharina Svenlin valittiin 1980-luvulla kolmena vuonna Suomen parhaaksi naislentopalloilijaksi.

Lähteet

Suomalaiset maastohiihtäjät
Vuonna 2000 syntyneet
Elävät henkilöt
Silén

Silén on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

 Amanda Silén, myöh. Amanda Kaarlonen (s. 1852), suomalainen näyttelijä ja oopperalaulaja
 Ann-Christine Nyström-Silén (1944–2022), suomalainen iskelmälaulaja
 Gustaf Adolf Silén (1839–1899), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies
 Johan Silén (1869–1949), suomalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti
 Markku Silén (s. 1956), suomalainen yritysjohtaja
 Micke Silén (s. 1953), suomalainen mainonnan suunnittelija ja copywriter
 Oskar Silén (s. 1973), suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja muusikko.
Uusi Azerbaidžan

Uusi Azerbaidžan (, YAP) on Azerbaidžanin hallitseva puolue. Se perustettiin vuonna 1992. Sen ensimmäinen puheenjohtaja oli Heydər Əliyev.

Poliittinen linja 
Uusi Azerbaidžan -puolue on keskustaoikealainen puolue, jonka tavoitteina on puolueen ohjelman mukaan vahvistaa valtion itsenäisyyttä, rakentaa demokraattista, laillista ja maallista valtiota sekä varmistaa kansalaisten rauhallinen ja vauras elämä.

Azerbaidžanin presidentit 
Puolueen johtaja Heydər Əliyev valittiin vuoden 1993 presidentinvaaleissa presidentiksi. Hän siirtyi vuonna 2003 terveyssyistä syrjään, ja seuraajaksi valittiin hänen poikansa İlham Əliyev.

Parlamenttipaikat 
Azerbaidžanin 125-paikkaisessa parlamentissa Uusi Azerbaidžan -puolueella on ollut hallitseva asema vuoden 1995 ensimmäisistä vaaleista lähtien.

Kritiikki toimintaa kohtaa 
Kaikissa vaaleissa ulkopuolisten tarkkailijoiden raportit ovat viestineet, että vaalijärjestelyt ovat suosineet Uusi Azerbaidžan -puoluetta.

Lähteet 

Azerbaidžanilaiset konservatiiviset puolueet
Maariankello

Maariankello (Campanula medium) on kaksivuotinen kellokasvilaji. Sitä käytetään koristekasvina. Se kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Varsi on jäykkä, pysty ja karvainen. Lehdet ovat kapeansoikeat tai suikeat ja nyhä- tai sahalaitaiset. Kukat kasvavat lehtihangoista pitkiin kukkaperiin. Maariankellon kukan teriö on uurnamainen, yhdislehtinen ja kärkipuolelta matalaan liuskainen, kooltaan 3–5,5 cm, väriltään tummansinivioletti. Hedelmä on karvainen ja harjuinen kota.

Maariankello esiintyy alkuperäisenä Ranskassa ja Italiassa, monissa muissa Euroopan maissa se kasvaa tulokkaana.

Lähteet 

Kellokukat
Ukrainalainen viittomakieli

Ukrainalainen viittomakieli (ukrainaksi Українська жестова мова, lyh. УЖМ) on Ukrainan kuurojen käyttämä viittomakieli. Kieli perustuu venäläiselle viittomakielelle.

Arviolta 219 000 henkilöä käyttää ukrainalaista viittomakieltä. Kielenhuollosta vastaa erillinen osasto Ukrainan kansallisessa pedagogisessa akatemiassa.

Ensimmäinen kuuroille tarkoitettu koulu perustettiin Ukrainaan vuonna 1830. Ukrainan kuurojen liitto perustettiin vuonna 1933. Vuonna 1992 Ukrainan parlamentti tunnusti järjestön kuurojen viralliseksi edustajaksi.. Syyskuussa Kiovassa järjestetään kuurojen teemaviikko, jonka tarkoituksena on tuoda esille ukrainalaisen viittomakielen käyttäjien kulttuuria sekä opettaa viittomakielen alkeita ihan kenelle tahansa. Ohjelmaan kuuluu myös ukrainalaista musiikkia, jota on käännetty viittomakielelle..

Vuonna 2014 ensi-iltansa saanut elokuva Plemja (ukr. Плем'я) voitti monia palkintoja. Elokuvan alkuperäisessä julkaisussa käytetään ainoastaan viittomakieltä eikä sitä ole tekstitetty..

Lähteet 

Ukrainan kielet
Viittomakielet
Partakello

Partakello (Campanula barbata) on monivuotinen kellokasvilaji. Se on lehtiruusukkeellinen ruoho, joka kasvaa 10–40 senttimetriä korkeaksi. Kasvin lehdet, varsi ja kellojen liuskojen sisäpuoli ovat runsaskarvaisia. Kellomaisia kukkia on kahdesta kahdeksaan kappaletta varressa, ne ovat kooltaan 2–3 cm, nuokkuvia ja loistavansinisiä.

Partakello esiintyy Keski- ja Etelä-Euroopan vuoristoissa, lisäksi sen levinneisyyteen kuuluu pieni erillisalue Etelä-Norjan tuntureilla. Norjassa partakelloa esiintyy harvinaisena Opplandin läänissä.

Lähteet 

Kellokukat
Pikkuvirmajuuri

Pikkuvirmajuuri (Valeriana dioica) on monivuotinen kasvilaji, joka kuuluu nykyisessä luokittelussa kuusamakasveihin. Se on 20–60 senttimetriä korkeaksi kasvava virmajuurentuoksuinen ruoho. Laji on kaksikotinen (lajinimi dioica), hede- ja emikukat kasvavat eri yksilöissä. Kukintona on tiivis kerrannaisviuhko, kukat ovat vaaleanpunaiset. Hedekasveissa kukinnot ovat leveämpiä ja yksittäiset kukat teriöltään suurempia kuin emikasveissa. Hedelmänä on pieni lenninhaivenellinen pähkylä.

Pikkuvirmajuuri esiintyy suuressa osassa Eurooppaa ja Turkissa. Suomessa se ei kasva. Pohjoismaissa lajia esiintyy eteläosissa.

Lähteet 

Virmajuuret
Lännenvesiherne

Lännenvesiherne (Utricularia australis) on monivuotinen vesikasvilaji, joka kuuluu vesihernekasveihin. Se on juureton irtokelluja, jonka hienoliuskaisissa lehdissä on pyyntirakkuloita, joilla se pyydystää pieniä vesieliöitä. Laji muistuttaa paljon isovesihernettä, mutta on pienempi. Vedessä kasvavasta versosta nouseva kukintoperä on 10–20 senttimetriä korkea ja mutkainen. Kukat ovat vaaleankeltaisia, niitä on 3–12 kappaletta kukinnossa.

Lännenvesihernettä esiintyy suurimmassa osassa Eurooppaa. Suomessa laji on harvinainen ja esiintyy paikoitellen Ahvenanmaalta Pohjanmaan korkeudelle.

Lähteet 

Vesiherneet
Ukrainan kielet

Ukrainan kielistä ainoa virallinen on ukraina. Maassa puhutaan kuitenkin useita kieliä, jotka kuuluvat niin indoeurooppalaiseen kuin turkkilaiseen kieliperheeseen. Ethnologuen mukaan maassa tavataan yhteensä 22 elävää kieltä.

Ukraina ja ukrainalainen viittomakieli 

Ukrainan perustuslaki (artikla 10) määrittelee maan ainoaksi viralliseksi kieleksi ukrainan.

Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan ukraina oli 67,53% äidinkieli.

Vuonna 2016 säädetyn lain mukaan radio- ja TV-kanavien sisällöstä 60% on oltava ukrainaksi. Lain katsotaan olevan tapa ehkäistä separatistisia liikkeitä saamasta kannatusta. Oppositioblokki vastusti lakimuutosta.. Vuonna 2017 säädettiin jälleen uusi laki, jonka mukaan koulujen ensisijainen opetuskieli on ukraina. Ukrainan viranomaisten mukaan lain tavoite on vahvistaa kansalaisten ukrainan kielen taitoja. Muun muassa Unkarin ja Romanian poliittinen johto ilmaisi huolensa Ukrainan kielellisten vähemmistöjen puolesta lakimuutoksesta johtuen..

Ukrainalaista viittomakieltä käyttää arviolta noin 219 000 henkilöä.

Venäjän kieli 
Venäjä on monen ukrainalaisen ensimmäinen vieras kieli. Ukrainasta ja venäjästä on myös muodostunut erillinen sekavariantti, suržyk, jota käytetään erityisesti maan keskiosissa, jossa kaksi kieliryhmää kohtaavat. Ukrainan perustuslaki takaa oikeuden käyttää ja kehittää venäjää siinä missä muitakin vähemmistökieliä.

Vuonna 2001 venäjän laskettiin olevan 29,59% äidinkieli.

Muut kielet 
Ukrainassa on näkyviä vähemmistöjä, jotka puhuvat puolaa, jiddišia, ruteenia, valkovenäjää, romaniaa, bulgariaa, krimintataaria ja unkaria. Romanikielistä erotellaan usein viisi kieltä: balkaninromani, karpaattienromani, baltianromani, sinteromani ja vlaxinromani. 

Ukrainan kielilaki tunnustaa virallisiksi vähemmistökieliksi yhteensä 9 muuta kieltä venäjän lisäksi. Nämä kielet ovat jiddiš, ruteeni, romania, valkovenäjä, krimintataari, bulgaria, unkari ja armenia.. 

Vuonna 2001 toteutetun väestönlaskennan mukaan vähemmistökielten puhujamäärät olivat seuraavat:

Lähteet
Koçarlı

Koçarlı on piirikunta Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Koçarlın väkiluku oli 23 397.

Lähteet

Aiheesta muualla

Turkin piirikunnat
Majajärvi (Jämsä)

Majajärvi on Jämsän Hopsussa sijaitseva kymmenen hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on viisitoista kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 87 kilometriä koilliseen.

Maantiede 
Majajärven pituus kaakosta luoteeseen on 700 metriä. Järvi sijaitsee Hopsun kulttuurimaiseman eteläosassa, sen lounaispuolella on metsämaata. Majajärven etelärannalle virtaa laskuoja 300 metrin päässä etelässä sijaitsevalta Vuorisjärvelta. Majajärven pohjoiskolkasta lähtee laskuoja, joka virtaa järven pohjoispuoliseen Kotijärveen. Majajärven luoteispuolella on Poikkeus, kolme kilometriä itään sijaitsee Kankarisvesi ja puolitoista kilometriä lounaaseen sijaitsee Toivas.

Majajärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Majajärvi on Lahnajoen alueen itäisiä vakavesiä.

Lähteet 

Jämsän järvet
Jämsänjoen alue
Islamweb.net

Islamweb.net on yksi suurimmista ja suosituimmista islamilaisista verkkosivustoista maailmassa (70 miljoonaa kävijää vuonna 2011). Sitä hallinnoi Qatarin uskonnollisten asioiden ministeriö. Sivusto on avattu vuonna 1998 ja se sisältää suuren kirjaston islamilaista kirjallisuutta arabiaksi sekä äänitiedostoja, joissa on šeikkien luentoja ja kirjoituksia. Sivusto tarjoaa myös erilaisia ​​palveluja, kuten rukousajan määrittämisen maailman eri paikoissa sekä fatwa-sivuston. Sivusto toimii samalla portaalina internetiin. Arabian lisäksi sivuilla on aineistoa myös englanniksi, espanjaksi, saksaksi ja ranskaksi. Sivusto sisältää yhteensä puolitoista miljoonaa nettisivua, yli 140 000 fatwaa, 37 000 muuta kysymystä ja yli 200 000 äänitiedostoa.

Sivuilla jaettu aineisto on tarkoitettu etenkin ei-muslimeille, jotka voivat tarvita tavanomaisten mediassa esiintyvien väärinkäsitysten oikaisemista. Sivusto kertoo edustavansa maltillista islamia ilman äärimmäisiä mielipiteitä.  Fatwa-sivuilla kysymyksiin vastaa asiantuntijaryhmä, jonka jäsenet ovat valmistuneet al-Azharin Islamilaisesta yliopistosta, Imaami Muhammad ibn Saudin Islamilaisessa Yliopistossa Saudi-Arabiassa ja oppineista, jotka ovat opiskelleet islamilaisia tieteitä moskeijoissa ja muissa islamilaisissa opinahjoissa Jemenissä ja Mauritaniassa.  Komitean johtajana  on tohtori Abdullaah Al-Faqeeh.

Vuonna 2005 sivusto voitti arabien eContent-palkinnon ja 2007 Yhdistyneiden kansakuntien  World Summit on Information Society (WSIS) -tapahtuman palkinnon. Sivusto arvioitiin tällöin ensimmäiseksi internetin uskonnollisten sivujen joukossa koko maailmassa ja se kuului 500 maailman ladatuimman sivuston joukkoon.

Lähteet

Viitteet 

Islam
Kastjärvi

Kastjärvi on Jämsässä keskustaajaman itäpuolella sijaitseva 21 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on neljä kilometriä pohjoiskoilliseen ja Tampereelta 89 kilometriä koilliseen.

Maantiede 
Kastjärvi on 900 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvi on saareton. Rannat ovat metsäiset, rakennuksia on vain muutama. Kastjärven länsipuolinen Susivuori kohoaa noin 150 metriä merenpinnan yläpuolelle. Kastjärven koillispuolella sijaitsee Lavaojan valuma-alueeseen kuuluva Heinäjärvi ja suoraan etelässä on Päijänteen lähialueeseen kuuluvia pieniä järviä. Lounaassa on Kastjärven kanssa Kirkko-ojan valuma-alueeseen kuuluvat Suolammi ja Jaatilanjärvi.

Kirkko-ojan valuma-alue on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Kirkko-ojan valuma-alue kattaa Jämsän keskustaajaman itäosan ja Jämsän keskustan pienet puistolammet. Kastjärvi sijaitsee alueen koillisosassa.

Kastjärven pinta-ala on 1:10000-mittakaavaisen aineiston (Ranta10) perusteella 236 760 neliömetriä. Vanhemman 1:20000-mittakaavaisen aineiston (Ranta20) perusteella ala on 210 540 neliömetriä. Ero on siten 26 220 neliömetriä eli Ranta10-perusteinen pinta-ala on noin 12 % suurempi. Rantaviiva on uudemman tavan perusteella 2 490 metriä, eli 281 metriä pidempi.

Lähteet 

Jämsän järvet
Jämsänjoen alue
Ukrainan kansallinen tiedeakatemia

Ukrainan kansallinen tiedeakatemia (; lyhennys , tai  eli NANU) on Ukrainan valtion rahoittama itsenäinen tiedeakatemia.

Tiedeakatemian alaiset yksiköt jakavat kahta palkintoa: Bogoljubov-palkinto ja Vernadskyi-kultamitali.

Historia 
Tiedeakatemia perustettiin 27. maaliskuuta 1918, jolloin pidettiin sen perustava kokous. Tiedeakatemian alkuperäinen nimi, vuoteen 1921 asti, oli Ukrainan tiedeakatemia (). Vuosina 1921–1936 nimi oli Yleisukrainalainen tiedeakatemia (), vuosina 1936–1991 Ukrainan neuvostotasavallan tiedeakatemia (), ja vuonna 1991 nimi muutettiin takaisin Ukrainan tiedeakatemiaksi. Nykyiseen muotoonsa nimi muutettiin vuonna 1994.. Aluksi tiedeakatemia koostui kolmesta laitoksesta:

 Historia ja filosofia
 Fysiikka ja matematiikka
 Sosiaali- ja taloustieteet

Neuvostoaikana Ukrainan tiedeakatemia toimi Neuvostoliiton tiedeakatemian alueellisena osastona. Tiedeakatemia on ollut Kansainvälisen tiedeneuvoston jäsen vuodesta 1992.

Tiedeakatemian päärakennus, jossa sen presidium kokoontuu, on kuvattu 1000 hryvnian setelin kääntöpuolella, siitä asti kun setelit laskettiin liikkeelle vuonna 2019. Etupuolella on kuvattuna geologi Vladimir Vernadski.. 

Vuonna 2020 tiedeakatemian johtajaksi valittiin Anatoli Zahorodni.

Organisaatio 
Tiedeakatemian palveluksessa on 13 000 tutkijaa. Jäseniä on 545..

Tiedeakatemian alaisuudessa toimii kolme laitosta: tekniikan, fysiikan ja matematiikan laitos, kemian ja biologian laitos sekä sosiaalitieteiden ja humanististen tieteiden laitos. Näiden alaisuudessa toimii useampia yksikköjä, joiden alaisuudessa puolestaan toimii yksittäisiä instituutioita (sulkeissa instituutioiden määrä):

 Tekniikan, fysiikan ja matematiikan laitos
 Matematiikan yksikkö (4)
 Tietojenkäsittelytieteiden yksikkö (9)
 Mekaniikan yksikkö (6)
 Fysiikan ja astronomian yksikkö (16)
 Geotieteiden yksikkö (14)
 Materiaaliopin ja tekniikan yksikkö (14)
 Energiafysiikan ja tekniikan yksikkö (13)
 Ydinfysiikan ja energian yksikkö (6) 
 Kemian ja biologian laitos
 Kemian yksikkö (13)
 Biokemian, fysiologian ja molekyylibiologian yksikkö (8)
 Yleisen biologian yksikkö (22)
 Sosiaalitieteiden ja humanististen tieteiden laitos
 Taloustieteen yksikkö (9)
 Historian, filosofian ja juridiikan yksikkö (18)
 Kirjallisuuden, kielen ja taiteen yksikkö (9)

Lähteet 

Tiedeakatemiat
Ukrainan koulutus
Suolammi (Jämsä, Asemamäki)

Suolammi on Jämsässä keskustaajaman itäosassa sijaitseva yhdeksän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kolme kilometriä pohjoiseen ja Tampereelta 87 kilometriä koilliseen.

Maantiede 
Suolammin pituus on noin puoli kilometriä. Järvi on saareton ja sitä ympäröi kulttuurimaisema. Se on pienin Kirkko-ojan valuma-alueen kolmesta yli hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Valuma-alueen laajin vakavesi Kastjärvi sijaitsee 1,4 kilometriä koilliseen ja sen korkeustaso on 33,7 metriä Suolammia ylempänä. Jaatilanjärvi sijaitsee 900 metriä etelään ja sen korkeustaso on 4,1 metriä Suolammia alempana.

Kirkko-ojan valuma-alue on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Kirkko-ojan valuma-alue kattaa Jämsän keskustaajaman itäosan ja Jämsän keskustan pienet puistolammet. Suolammi sijaitsee alueen keskiosassa.

Suolammin pinta-ala on 1:10000-mittakaavaisen aineiston (Ranta10) perusteella 96 290 neliömetriä. Vanhemman 1:20000-mittakaavaisen aineiston (Ranta20) perusteella ala on 86 060 neliömetriä. Ero on siten 10 230 neliömetriä eli Ranta10-perusteinen pinta-ala on noin 12 % suurempi. Rantaviiva on uudemman tavan perusteella 1 498 metriä, eli 96 metriä pidempi.

Suomessa on kahdeksan yli hehtaarin laajuista Suolammia, neljä niistä Jämsässä:

 Suolammi (Jämsä, Asemamäki)
 Suolammi (Jämsä, Salosvesi)
 Suolammi (Jämsä, Matokulma)
 Suolammi (Jämsä, Vekkula)

Lähteet 

Jämsän järvet
Jämsänjoen alue
Fatick

Fatick on kaupunkikunta sekä Fatickin alueen ja departementin hallinnollinen keskus Senegalissa. Se sijaitsee Saloumin sivujoen Sinen varrella 157 kilometriä Dakarista kaakkoon. Kunnassa on 28 300 asukasta (vuonna 2013).

Kunnan pinta-ala on 90 neliökilometriä. Se käsittää kahdeksan kaupunginosaa, joista vanhin on nimeltään Escale. Niitä ympäröivät tulva- ja suolatasangot. Asukkaat ovat etupäässä sererejä, wolofeja ja fulbeja.

Ranskalaiset valtasivat Sinen kuningaskuntaan kuuluneen Fatickin vuonna 1859. Vuonna 1888 siitä tuli kauppapaikka, jonka kautta vietiin varsinkin maapähkinää. Fatickista tuli ranskalaisen komendantin asemapaikka vuonna 1898. Se sai osittaisen kunnallishallinnon vuonna 1917. Fatickin alue on perustettu vuonna 1984.

Kaupungin läpi kulkee Dakarista Tambacoundaan ja Malin rajalle johtava maantie N1. Asukkaiden pääelinkeinot ovat kaupankäynti, alkutuotanto, hallinto ja käsityöammatit. Talous perustuu maanviljelyyn, hedelmäpuiden kasvatukseen ja suolan tuotantoon. Teollisuutta ei ole käytännössä lainkaan ja palvelujen taso on vaatimaton. Ympäröivä maaseutu suuntautuu etupäässä 42 kilometrin päässä sijaitsevaan Kaolackiin.

Lähteet

Senegalin kaupungit
Saunalahden kirjasto

Saunalahden  kirjasto on Espoon Saunalahden kaupunginosassa toimiva yleinen kirjasto. Kirjaston tilat avattiin elokuussa 2012 Saunalahden koulun avaamisen yhteydessä. Saunalahden koulu- ja kirjastorakennuksen pääarkkitehtina oli Ilkka Salminen apunaan arkkitehdit Riina Palva, Jussi Palva ja Väinö Nikkilä (Verstas Arkkitehdit Oy). 

Saunalahden kirjasto on kouluun kytkeytyvä, noin sadan neliömetrin suuruinen niin kutsuttu kioskikirjasto, joka palvelee muita käyttäjiä kouluajan jälkeen. Se kuuluu Espoon kaupunginkirjaston toimipisteiden joukkoon ja osa pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa. Kirjasto on toiminut myös itsepalvelukirjastona.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Saunalahden kirjaston sijainti kartalla (Brinkinmäentie 1) (espoo.fi)

Saunalahti (Espoo)
Espoon kaupunginkirjasto
Espoon rakennukset ja rakennelmat
Pata (maa)

Pata (♠) on yksi neljästä pelikorttien maasta peruskorttipakassa. Se on toinen mustista maista.

Nimi 
Ranskaksi pata on pique eli piikki. Kuvion mukaan englanninkieliseksi nimeksi tuli spade ja ruotsinkieliseksi spader. Näin äänteellisesti tuli suomenkieleen pata.

Symboliikka 
Padan kuvio on kehittynyt pistokeihään ja taistelukirveen sekoituksen hilparin kärjestä.

Pelikortit

Padat eri peleissä 

 Kasinossa ♠2 on kädessä 15, mutta pöydässä kaksi ja sen saamisesta saa pisteen. Samassa pelissä pelaaja, joka saa eniten patoja, saa kaksi pistettä.
 Hertassa ♠Kuningattaren saamista yritetään välttää.

Katso myös 

 Hertta
 Risti
 Ruutu

Lähteet 

Pelikorttien maat
Joonatan Rautiola

Joonatan Rautiola (s. 1983 Helsinki) on suomalainen saksofonisti.

Rautiola suoritti opintoja Sibelius-Akatemiassa Pekka Savijoen johdolla. Hän valmistui Pariisin konservatoriosta vuonna 2010 oltuaan siellä Claude Delanglen opiskelijana. Häntä opettivat myös Nicolas Prost, Christian Wirth ja Maurice Bourgue. Rautiola on esiintynyt monien orkesterien, kuten Radion sinfoniaorkesterin, Tapiola Sinfoniettan, Joensuun kaupunginorkesterin, Latvian kansallisen sinfoniaorkesterin, Düsseldorfer Symphonikerin ja Strasbourgin filharmonisen orkesterin solistina. Hän on pitänyt resitaaleja Euroopan ja Aasian kaupungeissa sekä New Yorkin Carnegie Hallissa. Rautiola on soittanut myös Ellipsos-kvartetissa, Uusinta Ensemblessä ja Saksofonikvartetti Aavassa. Hän on erikoistunut moderniin saksofoniohjelmistoon ja kantaesittänyt muiden muassa Tapio Tuomelan, Guillaume Connessonin sekä Olli Virtaperkon konsertot. Muita säveltäjiä, joiden musiikkia Rautiolan ohjelmistoon on kuulunut, ovat olleet muiden muassa Patrick Marcland, Christian Lauba, Antonin Servière, Pierre Boulez ja Betsy Jolas.

Rautiola on saavuttanut monia kilpailuvoittoja. Vuonna 2002 hän voitti Yleisradion Nuorten solistien kilpailun ja tuli valituksi Suomen edustajaksi Eurovision nuorten muusikoiden kilpailuun. Vuonna 2008 Rautiola voitti Pohjoismaisen puhallinkilpailun Oslossa, ja vuonna 2010 hän sijoittui neljänneksi suurimmassa klassisessa saksofonikilpailussa eli Kansainvälisessä Adolphe Sax -kilpailussa Belgiassa. Vuonna 2009 hänelle myönnettiin Düsseldorfin kansainvälisessä Aeolus-kilpailussa kolmas palkinto, yleisöpalkinto ja parhaan nykyteoksen esityksen erikoispalkinto.

Rautiola työskentelee saksofoninsoiton opettajana Sibelius-Akatemiassa. Hän on pitänyt mestarikursseja eri maissa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Viralliset sivut

Suomalaiset saksofonistit
Musiikkipedagogit
Vuonna 1983 syntyneet
Elävät henkilöt
Hertta (maa)

Hertta (♥) on yksi neljästä pelikorttien maasta peruskorttipakassa. Se on toinen punaisista maista. Myös saksalaisessa korttipakassa on hertta. Saksalaisessa korttipakassa on hertan lisäksi myös tammenterho, lehti ja kello. 

Ranskaksi hertta on couer, englanniksi hearts ja ruotsiksi hjärter. Näistä nimityksistä on peräisin hertan suomenkielinen nimitys.

Pelikortit

Peruskorttipakassa

Saksalaisessa korttipakassa

Hertat peleissä 
 Hertassa pelaaja yrittää vältellä herttojen keräämistä paitsi, jos yrittää tehdä puhalluksen.

Katso myös 

 Pata
 Risti
 Ruutu

Lähteet 

Pelikorttien maat
Ruutu (maa)

Ruutu (♦) on yksi neljästä pelikorttien maasta peruskorttipakassa. Se on toinen punaisista maista.

Nimi 
Ruudun englanninkielinen nimi on diamonds ja ruotsinkielinen nimi ruter. Suomenkielinen nimi johdettiin ruotsinkielisestä nimestä.

Symboliikka 
Ruudun kuvio oli alun perin tarkoitettu symboloimaan keihäänkärkeä, mutta sen vinoneliömuoto johti englannissa nimeen diamonds.

Pelikortit

Ruudut eri peleissä 

 Kasinossa ♦10 on kädessä 16, mutta pöydässä kymmenen. Sen saadessaan saa kaksi pistettä.

Katso myös 

 Pata
 Hertta
 Risti

Lähteet 

Pelikorttien maat
Kanel

Kanel on kaupunkikunta ja samannimisen departementin keskus Senegalin Matamin alueella. Se sijaitsee Senegaljoen varrella 30 kilometriä Matamista kaakkoon. Kunnassa on 13 000 asukasta (vuonna 2013).

Kunnan pinta-ala on yhdeksän neliökilometriä. Se on pinnanmuodostukseltaan alankoa. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Vuotuinen sademäärä on 200–400 millimetriä. Vähäinen kasvillisuus on etupäässä pensaikkoa ja sateiden jälkeen kukoistavia niittyjä. Tärkeimmät puulajit ovat hartsiakaasia, egyptintokopuu ja intianjujuba.

Asukkaista 96 prosenttia on tukuloreja ja 2,4 prosenttia wolofeja. Lähes kaikki ovat muslimeja. 97,6 prosenttia kuuluu tidjaniitteihin ja 1,5 prosenttia murideihin.

1400-luvulla perustettu Kanel muistetaan Umar Tallin sotapäällikön Alpha Omar Thierno Bayla Wanen kotipaikkana. Siitä tuli kaupunkikunta vuonna 1996 ja departementin keskus vuonna 2002. 

Kanelin kautta kulkee Saint-Louisista Malin rajalle johtava maantie N2. Väestön pääelinkeinot ovat sade- ja tulvakasteluun perustuva maanviljely, osin transhumanssiin perustuva karjanhoito sekä kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra ja maissi. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, vähäisessä määrin hevoset ja aasit sekä siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kaupankäyntiä ja käsityöammatteja. Kaupungissa pidetään viikoittaiset markkinat.

Palveluihin kuuluvat alakoulut, yläkoulu ja terveysasema. Kaupungissa on vesijohto- ja sähköverkot, mutta ei viemäriverkkoa tai jätehuoltoa.

Lähteet

Senegalin kaupungit
Turisti (artisti)

Turisti (oikealta nimeltään Harlova Vukulu, s. 28. tammikuuta 1997 Helsinki, Suomi) on suomalainen muusikko, sanoittaja sekä vaatesuunnittelija. Hän nousi julkisuuteen lokakuussa 2019 julkaistuaan kappaleen "Vastuu" (mukana MELO ja KC), jota on kuunneltu jo yli 2 miljoonaa kertaa suoratoistopalvelu Spotifyssä.

Elämä ja ura 

Vukulu innostui räppäämisestä vuonna 2017 kouluprojektin myötä opiskellessaan Suomen Liikemiesten Kauppaopistossa.  

Vukulu on maininnut saavansa inspiraatiota yhdysvaltalaisräppäreiltä, kuten XXXTentacion, Juice Wrld ja Lil Uzi Vert. Vukulu on maininnut myös animen yhdeksi suureksi inspiraation lähteeksi musiikissaan.  

Vaatesuunnittelusta Vukulu innostui samaan aikaan kuin musiikin teosta.
Hän on perustanut vaatemerkki La femme:n ystäviensä Jony Dollarin ja Joren kanssa.

Vukulu on pelannut nuorempana HJK:n sekä PK-35 Vantaan A ja B-pojissa.

Diskografia

Albumit 
 Maailmankiertue (2020)
 Linnunrata (2021)

EP:t 
 Interrail (2022)

Singlet 

 ”Gran Turismo” (2018)
 ”PUOLET KESÄST” (mukana Jore, 2019)
 ”Vastuu” (mukana MELO ja KC, 2019) 
 ”ASLAK (JEANS)” (mukana BABYFACE BAX, 2020)
 ”01:52” (2020)
 ”Canada Goose” (mukana william, 2021)
 ”Kyynel” (2021)
 ”Gunshit” (2022)
 ”Tippa-T” (mukana Elastinen, 2022)

Vierailijana 

 Ege Zulu, MISTA BOGA, KC, PastoriPike ja Turisti: SEKASIN (2018)
NSF: Makkari (mukana Jore ja Turisti, 2019)
 Yacine: Unta (mukana Turisti ja william, 2019)
 Sliki & Hamuelos: Myrkky (mukana Turisti, 2019)
 MELO: 1999COROLLA (mukana Turisti, 2019)
 Ege Zulu: Bluetooth (mukana Turisti, 2019)
 NSF: Unelmien Nainen (mukana Turisti, Jore & Zpoppa, 2020)
 JR: Älä välitä (mukana Turisti, 2020)
 Ares: Aina (mukana SKII6 ja Turisti, 2020)
 william: Veli (mukana Turisti, 2020)
 SKII6: Fiilikset Ristis (mukana Turisti, 2020)
Jeremie: eph (mukana Adi L Hasla ja Turisti, 2021)
Sliki: PV (mukana Turisti, 2021)
Ares: Millo (mukana Turisti, 2021)
Viis2: EN JAKSA YRITTÄÄ (mukana Turisti ja LEWIZKI, 2021)
 Ibe: 150 (mukana Turisti, 2022)
 Ege Zulu: Stadi on mun stadion (mukana Turisti, 2022)
 LEWIZKI: Mietin ääneen (mukana Turisti, 2022)

Lähteet 
Liisa Hietanen: Nousussa: Helsinkiläisartisti Turisti, Floppitaulu.net 27.9.2018 Viitattu 3.3.2021

Suomalaiset muusikot
Vuonna 1997 syntyneet
Elävät henkilöt
Rakovalkealla

Rakovalkealla on Reino Helismaan säveltämä ja sanoittama musiikkikappale, joka tunnetaan parhaiten Tapio Rautavaaran esittämänä. Kappaleen on sovittanut Toivo Kärki. Laulun ensiesitys oli vuonna 1949 elokuvassa Lähde tunturille. 

Reino Helismaa sai Rakovalkealla-laulun inspiraation ollessaan Lapissa Äkäslompololla hiihtämässä vuonna 1948. Laulun sävellys ja sanat syntyivät samalla matkalla. Elokuvaohjaaja Aimo Jäderholm kuvasi Äkäslompolon Ylläksellä Lapin luonnosta ja taiasta kertovaa elokuvaa Lähde tunturille. Hän pyysi Helismaalta ja Tapio Rautavaaralta lauluja elokuvassa esitettäväksi. Tapio Rautavaara esitti Rakovalkealla-laulun elokuvan toisessa osassa, jossa Lappia kuvattiin romanttisesti rakovalkeineen ja kuun valaisemine hankineen. Lyhytelokuva valmistui vuonna 1949.

Laulu alkaa sanoin: "On yö, ja tähdet taivahalla loistaa välkkyen, Kuu kirkas hohdettaan luo tunturille. On ympärilläin erämaa ja outo hurma sen, On avautunut sydämeni sille."

Rautavaara levytti laulun vuonna 1950. Single-levyn B-puolella on toinen Tapio Rautavaaran tunnetuksi tekemä laulu Kulkuri ja joutsen. Rakovalkealla-laulun ovat levyttäneet myös mm. Vesa-Matti Loiri (1977), Pasi Kaunisto (1980) ja Tapani Kansa (2004).

Lähteet 

Reino Helismaan sanoittamat kappaleet
Reino Helismaan säveltämät kappaleet
Tapio Rautavaaran kappaleet
Vuoden 1950 kappaleet
Lawrence Stroll

Lawrence Sheldon Strulovitch (s. 11. heinäkuuta 1959), tunnetaan parhaiten nimellä Lawrence Stroll, on kanadalainen miljardööriyrittäjä, Aston Martin F1 -tiimin osaomistaja ja vintge-Ferrarien keräilijä. Forbesin mukaan hänen nettovarallisuutensa on 3,2 miljardia dollaria (helmikuu 2021).

Lapsuus 
Hän syntyi juutalaiseen perheeseen Montrealissa Quebecissä. Hänen isänsä on Leo Strulovitch.

Ura 
Stroll investoi Pierre Cardin -vaatteisiin ja Ralph Lauren -vaatteiden tuomiseen Kanadaan. Yhdessä hongkongilaisen sijoittajan Silas Choun kanssa Stroll investoi vaatesuunnittelija Tommy Hilfigeriin ja Michael Korsiin, ja pari vaikutti suurelta osin monen tuotemerkin maailmanlaajuiseen esiintyvyyteen. 2000-luvulla Chou ja Stroll sijoittivat Asprey & Garrardiin. 

Stroll omistaa kanadalaisen kilparadan Circuit Mont-Tremblant Quebecin Laurentian-vuoristossa.

Elokuussa 2018 Stroll johti sijoittajien yhteenliittymää ostamaan Force India Formula 1 -tiimin. Hän nimesi Racing Point Force Indian uudelleen ja se palasi uutena joukkueena Formula 1 -kauden 2018 puolivälissä ja saavutti 7. sijan valmistajien mestaruudessa. Kaudelle  joukkueen nimi muutettiin Racing Point F1 -tiimiksi. Lawrencen poika Lance ajoi yhtä autoa ja sijoittui 7. sijalle valmistajien mestaruudessa.

Tammikuun 31. 2020 ilmoitettiin, että Stroll johti konsortiota sijoittamaan 182 miljoonaa puntaa Aston Martiniin vastineeksi 16,7 prosentin osuudesta yrityksestä. Racing Point F1 -tiimi muutetttiin Aston Martiniksi vuonna .

Yksityiselämä 
Stroll on naimisissa Raquel Strollin (o.s. Diniz) kanssa.

Stroll oli naimisissa belgialais-syntyisen, muotiliike Callensia johtavan Claire-Anne Strollin (o.s. Callens) kanssa. Heillä on kaksi lasta ja he omistavat asuntoja Genevessä Sveitsissä sekä Mustique- saarella, Saint Vincentissä ja Grenadineilla. Heillä on kaksi lasta, poika Lance Stroll, joka on kilpa-ajaja, tällä hetkellä Formula 1:ssä ja tytär Chloe Stroll.

Strollilla on suuri, enimmäkseen Ferrareista koostuva autokokoelma Ferrari 250 GTO:sta uusimpaan LaFerrariin. Hän omistaa myös Quebecin Ferrarin jälleenmyyjän. Stroll omistaa myös muita autoja, kuten McLaren ja Ford GT.

Lähteet 

Aston Martin
Kanadalaiset miljardöörit
Elävät henkilöt
Vuonna 1959 syntyneet
Epeiros (täsmennyssivu)

Epeiros (; ) tai Epirus (lat.) voi viitata seuraaviin:

 Epeiros, historiallinen alue Balkanilla
 Epeiros, nykyinen Kreikan alue
 Pohjois-Epeiros, historiallisen Epeiroksen osa, joka kuuluu nykyisin Albanialle

 Epirus eli Epirus Vetus (”Vanha Epeiros”), Rooman provinssi
 Epirus Nova (”Uusi Epeiros”), Rooman provinssi