Petäjävesi

Petäjävesi on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä (), ja sen pinta-ala on  km² josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Petäjävesi on tunnettu puukirkosta, Takomarkkinoistaan ja seppäkulttuuristaan. Petäjävedellä on järjestetty taonnan SM-kilpailuja ja vesijuoksun MM-kisoja. Osa Suomen MM-rallin erikoiskokeista ajetaan Petäjäveden alueella.

Petäjävedellä on useita pieniä museoita, joista tunnetuimmat ovat Keski-Suomen tieliikennemuseo ja Radio- ja puhelinmuseo.

Maantiede 
Petäjäveden naapurikunnat ovat Jyväskylä, Jämsä, Keuruu, Multia ja Uurainen.

Petäjävedellä on kaikkiaan 99 järveä. Niistä suurimmat ovat Petäjävedeksikin kutsuttu Jämsänvesi, Ala-Kintaus ja Ylä-Kintaus.

Petäjävedellä on kaksi Natura-kohdetta: Syrjäharju, jossa on harjuselänteen lisäksi vanhojen metsien suojeluohjelman alue, ja Sallistensuon laajahko, varsin luonnontilainen keidassuo.

Kyliä
Kintaus, Ylä-Kintaus, Pengerjoki, Metsäkulma, Kuivasmäki, Heikkilänperä, Töysänperä, Kukkaro, Piesalankylä

Asuinalueita 
Litma, Olkkola, Kapakallio, Salmela, Halkokangas, Miilulampi, Hätälänmäki, Honkola, Pappilanpelto, Oiniemi.

Taajamat 

Vuoden 2019 lopussa Petäjävedellä oli 3 841 asukasta, joista 2 315 asui taajamissa, 1 437 haja-asutusalueilla. 89:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Petäjäveden taajama-aste on 60,3 %. Petäjäveden taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Historia 
Vuosina 1763–1765 rakennettu Petäjäveden vanha kirkko on puurakentamisen mestariteos, joka on UNESCOn Maailmanperintöluettelossa. Jaakko Leppäsen rakentamaa kirkkoa pidetään kansanrakentajien vaikuttavimpana saavutuksena. Petäjäveden uusi kirkko on valmistunut vuonna 1879.

Petäjävesi muodostettiin Jämsän kappeliseurakunnaksi vuonna 1779 ja se itsenäistyi 1867. Petäjäveden seurakunta kuuluu Jyväskylän rovastikuntaan ja Lapuan hiippakuntaan.

Petäjävedelle sijoitettiin toisen maailmansodan jälkeen siirtoväkeä Valkjärveltä, Lumivaarasta ja Sortavalan seudulta.

Ilmatieteen laitos rakensi säätutkan Petäjävedelle vuonna 2015.

Hallinto 
Petäjäveden kunnanjohtajana on ollut vuodesta 2021 lähtien Mikko Latvala. Hänen edeltäjänsä oli vuodesta 2016 toiminut Eero Vainio. Vuosina 2000–2016 kunnanjohtajana toimi Teppo Sirniö.

Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista seitsemän on keskustan hallussa kaudella 2021–2025. Valtuuston puheenjohtajana toimii Hannu Ässämäki.

Talous 
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Petäjäveden Metalli, Petäjäveden osuuspankki ja Ässä-Konsultit.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen.

Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Petäjävedellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Petäjäveden seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Petäjävedellä toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta. Lisäksi Petäjävedellä on baptistiseurakunta.

Liikenne

Petäjäveden kautta kulkevat Jyväskylän ja Porin välinen valtatie 23 sekä Jyväskylän ja Vaasan välinen valtatie 18, jotka risteävät kirkonkylän tuntumassa, sekä Jyväskylän ja Haapamäen välinen rautatie.

Palvelut 
Petäjävedellä toimivat Petäjäkallion ja Kintauden päiväkodit sekä Kirkonkylän koulu, Kintauden koulu ja Petäjäveden yläaste. Toisen asteen opetusta tarjoavat muun muassa Petäjäveden lukio ja kansalaisopisto, joka on yhteinen Petäjäveden ja Multian kuntien sekä Keuruun kaupungin kanssa.

Petäjäveden kirjasto kuuluu Keski-kirjastot-kirjastokimppaan.

Perusterveydenhuollon palveluja tarjotaan muun muassa Petäjäveden terveysasemalla, jonka toiminnoista vastaa Keski-Suomen seututerveyskeskus. saman terveyskeskuksen terveysasemia on Petäjäveden lisäksi Joutsassa, Toivakassa, Luhangassa, Keuruulla, Multialla, Laukaassa ja Konnevedellä. Erikoissairaanhoidon palveluista vastaa Keski-Suomen sairaanhoitopiiri.

Kulttuuri

Nähtävyyksiä 

 Petäjäveden vanha kirkko Unescon maailmanperintökohde
 Karhunahas retkeilyreitti
 Karikkoselkä meteoriittijärvi
 Tampin kierros retkeilyreitti
 Keski-Suomen tieliikennemuseo
 Petäjäveden radio- ja puhelinmuseo

Ruokakulttuuri 
Petäjäveden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla taikinakuoressa paistettu liha, peruhauvikkaat ja paistettu viili.

Tapahtumat 
Vanhoillislestadiolaisten suviseurat järjestettiin Petäjävedellä vuonna 2000.

Tunnettuja petäjävetisiä
 Mika Aaltola, politiikan tutkija, Ulkopoliittisen instituutin johtaja
 Mikko Hannula, urheilutoimittaja
 Eemil Helander, kestävyysjuoksija ja hiihtäjä
 Kaarle Karikko, kirjailija
 Kaija Kiiski, näyttelijä
 Jarmo Kytölehto, entinen ralliautoilija
 Jukka Maalampi, fyysikko
 Mikko Porvali, kirjailija
 Juhana Vähänen, kirjailija

Katso myös 
 Luettelo Petäjäveden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Kirjallisuutta 

 Lerkkanen, Lea: Perhe kuin puolet pitäjää : Petäjäveden Metsäkulma, Piesalankylä, Kukkaro, Karikko, Urria – alueen kyläkirja. Petäjävesi: Metsäkulma-seura, 2013. 485 sivua. ISBN 978-952-93-2861-1.

Aiheesta muualla 

 Petäjäveden kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Petäjäveden avainluvut
 Radio- ja puhelinmuseon sivut

Seulonnan keskeiset artikkelit