Yrjönkatu (Helsinki)

Yrjönkatu () on vajaan kilometrin mittainen kaakkois-luoteissuuntainen katu Helsingin keskustassa. Sen varrella sijaitsee muun muassa historiallisesti merkittävä Hotelli Torni. Katu on saanut nimensä venäläisen Pyhän Yrjön ritarikunnan mukaan. Alun perin (1820) kadun nimi oli Sankt Georgs Gatan, mutta jo vuonna 1836 sana Sankt (pyhä) poistettiin kadun nimestä. Suomenkielinen nimi Yrjönkatu vahvistettiin vuonna 1909.

Yrjönkadun kaakkoisin osa (Yrjönkatu 2a) sijaitsee Ullanlinnan kaupunginosassa, muutoin kadun alkupään parillinen puoli (Yrjönkatu 2b–Yrjönkatu 12-14) on Punavuoren alueella ja pariton puoli (Yrjönkatu 1 ja Yrjönkatu 3) Kaartinkaupungissa. Uudenmaankadun risteyksestä luoteeseen Yrjönkatu sijaitsee Kampin alueella. 

Katu on yksiajoratainen, kaksikaistainen ja kaksisuuntainen (Eerikinkadun ja Simonkadun välinen osuus on yksisuuntainen). Autokaistat on päällystetty nupukivin, jalkakäytävät ovat asfalttipäällysteisiä, paitsi Kalevankadun ja Simonkadun välisellä osuudella, missä on käytetty harmaita katukiviä. Katu on valaistu ylösripustetuin valaisimin. 

Yrjönkadulla on liikennevalot seuraavissa risteyksissä: Uudenmaankatu, Bulevardi, Lönnrotinkatu ja Simonkatu.

Yrjönkadun vanhin rakennus on Sebastian Gripenbergin käsialaa vuodelta 1884 osoitteessa Yrjönkatu 18–Bulevardi 8 ja uusin vastaavasti Hänninen & Hansion suunnittelema talo vuodelta 1980 kadun luoteisosassa.

Vuonna 2018 Yrjönkadulle avattiin uusi hotelli Hotel St. George.

Profiili

Korkeavuorenkatu–Bulevardi

 

Yrjönkatu haarautuu Korkeavuorenkadusta luoteeseen hieman Johanneksenkirkon pohjoispuolella. Sen alkupää sijaitsee usean eri kaupunginosan alueella. Erottajankadun, Uudenmaankadun ja Yrjönkadun muodostamassa kolmiossa sijaitsee Dianapuisto, viralliselta nimeltään Kolmikulman puisto. Puisto peruskorjattiin vuosina 2006 ja 2007. Suihkulähteet otettiin jälleen käyttöön, kalusteet ja valaistus uusittiin. Valtaosa Yrjönkadun alkupään arkkitehtuurista on 1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alusta. Yrjönkadun kaakkoisimmassa osassa kulkee raitiolinja 10. 

Rakennuksista on lueteltu pariton ja parillinen puoli erikseen kaakosta lähtien, kursiivilla on mainittu poikkikadut, Yrjönkadulta alkavat kadut sekä Yrjönkatuun välittömästi liittyvät puistot.

Itäpuolella:
Koulupuisto, jossa Zachris Topeliuksen patsas
Ratakatu
Yrjönkatu 1, arkkitehti Runar Finnilä, valmistumisvuosi 1928
Yrjönkatu 3, Pauli Lehtinen, 1963
Pieni Roobertinkatu
Erottajankatu → Mannerheimintie
Kolmikulma (Dianapuisto)
Uudenmaankatu
Yrjönkatu 5, Grahn Hedman & Wasastjerna, 1910
Yrjönkatu 7, Theodor Granstedt, 1888
Bulevardi
Länsipuolella:
Johanneksenkenttä
Merimiehenkatu
Yrjönkatu 2a, arkkitehti ja vuosi ei tiedossa
Ratakatu
Yrjönkatu 2b, Selim A. Lindqvist, Elia Heikel, 1889
Yrjönkatu 4, Ole Gripenberg, 1938
Iso Roobertinkatu
Yrjönkatu 6, Oscar Bomanson, Bertel Jung, 1907
Yrjönkatu 8–10, John Settergren, 1909, ent. elokuvateatteri Diana
Yrjönkatu 12–14, Mauritz Gripenberg, John Settergren, 1904
Uudenmaankatu
Yrjönkatu 16, Grahn Hedman & Wasastjerna, 1898
Yrjönkatu 18, Sebastian Gripenberg, 1884
Bulevardi

Bulevardi–Kalevankatu

Bulevardin ja Lönnrotinkadun välisellä osuudella Yrjönkadun parillinen puoli rajoittuu Vanhaan kirkkopuistoon eli Ruttopuistoon. Yrjönkatu 9:ssä toimii muun muassa Suomen Hypoteekkiyhdistys. 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun arkkitehtuurin lisäksi Bulevardin ja Kalevankadun välisellä osuudella on pelkistetympää 1930-luvun arkkitehtuuria. Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu toimi osoitteessa Yrjönkatu 24 vuodesta 1890 vuoteen 1937. Bulevardia pitkin Yrjönkadun poikki kulkevat raitiolinjat 3 ja 6.

 Itäpuolella:
Yrjönkatu 9, Sigurd Frosterus, 1912
Yrjönkatu 11, Waldemar Aspelin, 1899
Yrjönkatu 13, Onni Tarjanne, 1890
Lönnrotinkatu
Yrjönkatu 15, Fl. Granholm, 1896
Yrjönkatu 17, Oiva Kallio, 1936
Yrjönkatu 19, Arvo O. Aalto, Niilo Kokko, 1939
Kalevankatu
 Länsipuolella:
Vanha kirkkopuisto
Lönnrotinkatu
Yrjönkatu 22, Armas Lindgren, 1911
Yrjönkatu 24, A. Hytönen, R-V. Luukkonen, 1938
Kalevankatu

Kalevankatu–Simonkatu

Yrjönkadun luoteinen osa on molemmin puolin tiiviisti rakennettu. Katu tekee tällä kohdalla kaksi noin 90 asteen mutkaa. Osuudella sijaitsee muun muassa kolme arkkitehti Heikki Kaartisen suunnittelemaa taloa. Arkkitehtonista yleisilmettä hallitsee noin 70-metrinen Hotelli Torni. Osoitteessa Yrjönkatu 21b sijaitsee 4. kesäkuuta 1928 avattu Yrjönkadun uimahalli, joka oli vuosikymmeniä Suomen ainoa julkinen uimahalli. Parittomalla puolella on myös Amos Andersonin taidemuseo. Se sijaitsee Forumin kauppakeskuksen korttelissa, ja rakennuksen porttikäytävän kautta Yrjönkadulta on kulkuyhteys kauppakeskuksen sisäpihalle. Vastakkaisella puolella katua Yrjönkatu 30:ssä sijaitsee Lilla Teatern.

Yrjönkatu päättyy Simonkadulle, jonka toisella puolella on Narinkkatori.

 Itäpuolella:
Yrjönkatu 21, Emil Svensson, 1913 
Yrjönkatu 21b, Väinö Vähäkallio, 1928 (Yrjönkadun uimahalli)
Yrjönkatu 23, Gunnar Stenius, 1908
Yrjönkatu 25, Heikki Kaartinen, 1906
Yrjönkatu 27, W. G. Palmqvist, 1913 (Amos Andersonin taidemuseo)
Yrjönkatu 29, arkkitehti ei tiedossa, 1980-luvulla
Yrjönkatu 31, Usko Nyström, Vilho Penttilä ja Albert Petrelius, 1907 (Koiton talo)
Simonkatu
 Länsipuolella:
Yrjönkatu 26, Jung & Jung, 1930 (Hotelli Torni)
Yrjönkatu 28, Georg Wasastjerna, K.V. Polón, 1903
Yrjönkatu 30, Rurik Packalén, Per-Mauritz Alander, Karl-Erik Hagner, 1962 (Lilla Teatern)
Eerikinkatu
Yrjönkatu 32, Heikki Kaartinen, 1905
Yrjönkatu 34, Jussi ja Toivo Paatela, 1924
Yrjönkatu 36, Hänninen & Hansio, 1980
Yrjönkatu 38, Heikki Kaartinen, 1908 
Simonkatu

Lähteet

Korttelit.fi (kaikkien artikkelin talotietojen lähde)

Viitteet

Aiheesta muualla

Palmberg.fi

Helsingin kadut
Ullanlinna
Kaartinkaupunki
Punavuori