Søren Kierkegaard

Søren Aabye Kierkegaard (5. toukokuuta 1813 Kööpenhamina – 11. marraskuuta 1855 Kööpenhamina) oli tanskalainen teologi ja filosofi, joka on vaikuttanut merkittävästi sekä kristilliseen teologiaan, fenomenologiaan että eksistentialismiin.

Elämä 
Kierkegaard eli lapsuutensa Länsi-Jyllannissa seitsenlapsisen perheen nuorimpana. Hän tuli ylioppilaaksi 1830 ja ryhtyi opiskelemaan teologiaa. Samalla hän osallistui riehakkaasti opiskelijaelämään. Vuonna 1838 Kierkegaardin elämä mullistui, kun hän aloitti laajan kirjallisen tuotantonsa, josta suuren osan hän julkaisi salanimellä. Ahdistunutta isäsuhdetta, syyllisyydentunnetta ja synkkämielistä kasvatusta seurasi vuonna 1841 ero rakastetusta Regine Olsenista vuoden kihlauksen jälkeen. Kierkegaard suoritti teologian kandidaatin tutkinnon vuonna 1840 ja väitteli teologian maisteriksi vuonna 1841. Hän ei kuitenkaan hakeutunut papin uralle. Kierkegaard eli enimmäkseen kauppiasisänsä Michael Kierkegaardin hankkimalla varallisuudella, jonka turvin hän kykeni kirjoittamaan ja julkaisemaan teoksiaan ja Øieblikket-sanomalehteä. Kierkegaard teki koko elämänsä aikana vain kolme kuukautta palkkatyötä, latinan opettajana borgerdydskolenissa (”porvarillisen hyveen koulu”).

Kierkegaardilla oli nuoruudesta lähtien selässä kyttyrä tai selkärangan kaareutuma.

Kierkegaard kuoli 11. marraskuuta 1855 kuninkaallisessa Frederikin sairaalassa Kööpenhaminassa kahdeksan viikon sairauden jälkeen. Sairaalaan hän joutui äkillisistä alaruumiin halvausoireista, jotka aiheuttivat myös inkontinenssia. Kuolinsyyn arvellaan johtuvan siitä, että hän putosi lapsena puusta, minkä komplikaatiot sitten aiheuttivat kuoleman 42-vuotiaana. Kuolintodistuksen kuolinsyyn kohdalla on kysymysmerkki.

Ajattelu ja tuotanto 
Valtaosa Kierkegaardin tuotannosta keskittyy pohtimaan yksilön suhdetta kristinuskoon ja Jumalaan. Kierkegaard hyökkäsi erityisesti silloista hegeliläisyyttä ja Tanskan valtiokirkkoa vastaan. Toisaalta Kierkegaardin tuotantoa on vaikea luonnehtia kokonaisvaltaisesti: hän kirjoitti valtaosan teoksistaan salanimillä, jotka saattoivat nähdä todellisuuden hyvin erilaisilla tavoilla. Omalla nimellään ja eri salanimillään Kierkegaard kirjoitti kolmisenkymmentä teosta. Kierkegaardin salanimiä olivat esimerkiksi Viktor Eremita, Constantin Constantius ja Johannes Climacus.

Kierkegaardia on myöhemmin kutsuttu fideistiksi, sillä hän hylkää järjen todellisuuden perusteiden etsinnässä ja sen sijaan kääntyy ihmisen sisäisen tunteen puoleen. Kierkegaard pitää kristinuskoa suurimpana mahdollisena paradoksina, joka on mahdollista omaksua vain uskon hypyllä. Kristillistä kirkkoa hän arvosteli sen orjuuttavuudesta, ja kannustikin ihmisiä löytämään ”oman uskonsa”. Teoksessaan Pelko ja vavistus (1843) Kierkegaard ihannoi Abrahamia, joka luottaa Jumalaan niin syvällisesti, että on Jumalan käskystä valmis uhraamaan oman poikansa Iisakin. Kierkegaardin pääteoksena pidetään yleensä Päättävää epätieteellistä jälkikirjoitusta (1846), jossa Kierkegaard käy läpi ajattelunsa tärkeimpiä teemoja ja selventää käsitystään esteettisestä, eettisestä ja uskonnollisesta olemisen tasosta.

Filosofi Esa Saarinen kuvailee filosofian historiassaan Kierkegaardia ristiriitaiseksi, hämmentäväksi ja luokittelemattomaksi ajattelijahahmoksi. ”Hänen mielensä on uskonnollinen, fanaattinen, jopa sairas; se on jyrkkä, säälimätön ja ankara. -- Mutta samanaikaisesti Kierkegaard on leikkisä, viettelevä ja ilomielinen. -- Hän on paatoksellinen uskonnollinen ajattelija, hän on satiirikko ja veijari, hän on verbaalinen akrobaatikko: hän on tätä kaikkea samanaikaisesti. Hän on ennakoinut oman vuosisatamme [1900-luku] ajattelua ehkä monipuolisemmin kuin kukaan toinen 1800-luvun filosofi. Hänen hahmottelemassaan maastossa kulkevat Heidegger ja Sartre, koko eksistentialistinen ajatussuunta. Hän on elämänfilosofi, joka hyökkää kaikkien akatemioitten ohitse yhteiskunnan ja kokonaiskulttuurin kimppuun – tätä filosofista kirjailijaa ei mikään instituutio voi sitoa”, Saarinen toteaa.

Muistaminen 

Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Kierkegaardin kuvan yhden Boeing 737-800 -lentokoneensa pyrstöön.

Teokset

Merkittävimmät filosofiset teokset 

 Enten – Eller (1843, suom. aforistinen avausjakso Välisoittoja, lukuja nimellä Mozart-esseet sekä kaunokirjallinen Viettelijän päiväkirja)
 Frygt og Bæven (1843, suom. Pelko ja vavistus)
 Gjentagelsen (1843, suom. Toisto, kaunokirjallisuutta) 
 Philosophiske Smuler (1844, suom. Filosofisia muruja)
 Begrebet Angest (1844, suom. Ahdistus)
 Stadier paa Livets Vei (1845, ensimmäinen osa suom. In vino veritas, kaunokirjallinen)
 Afsluttende uvidenskabelig Efterskrift (1846, suom. Päättävä epätieteellinen jälkikirjoitus, filosofinen pääteos)
 En literair Anmeldelse (1846)
 Kjerlighedens Gjerninger (1847, suom. Rakkauden teot)
 Lidelsernes evangelium: Christelige Taler (1848, suom. Kärsimysten evankeliumi)
 Sygdommen til Døden (1849, suom. Kuolemansairaus)
 Indøvelse i Christendom (1850)

Kaikki teokset 
 Af en endnu Levendes Papirer: Udgivet mod hans Villie (1838)
 Om Begrebet Ironi med stadigt Hensyn til Socrates (1841, maisterinväitös)
 Enten – Eller: Et Livs-Fragment udgivet af Victor Eremita, 1–2 (1843, osasuomennoksia Viettelijän päiväkirja, Välisoittoja ja Mozart-esseet)
 To opbyggelige Taler (1843)
 Frygt og Bæven: Dialektisk Lyrik af Johannes de Silentio (1843, suom. Pelko ja vavistus: Dialeketista lyriikkaa)
 Gjentagelsen: Et Forsøg i den experimenterende Psychologi af Constantin Constantius (1843, suom. Toisto)
 Tre opbyggelige Taler (1843)
 Fire opbyggelige Taler (1843)
 Begrebet Angest: En simpel psychologisk-paapegende Overveielse i Retning af det dogmatiske (1843, suom. Ahdistus)
 To opbyggelige Taler (1844)
 Tre opbyggelige Taler (1844)
 Philosophiske Smuler eller En Smule Philosophi af Johannes Climacus, udgivet af S. Kierkegaard (1844, suom. Filosofisia muruja)
 Problem om Arvesynden af Vigilius Haufniensis (1844)
 Forord: Morskabslæsning for enkelte Stænder efter Tid og Leilighed af Nicolaus Notabene (1844)
 Fire opbyggelige Taler (1844)
 Tre Taler ved tænkte Leiligheder (1845)
 Stadier paa Livets Vei: Studier af Forskjellige (1845, osasuomennos In vino veritas)
 Afsluttende uvidenskabelig Efterskrift til de philosophiske Smuler: Mimisk-pathetisk-dialektisk Sammenskrift, Existentielt Indlæg, af Johannes Climacus. Udgiven af S. Kierkegaard (1846, suom. Päättävä epätieteellinen jälkikirjoitus)
 En literair Anmeldelse: To Tidsaldre, Novelle af Forfatteren til ”en Hverdags-Historie”, udgiven af J. L. Heiberg (1846)
 Opbyggelige Taler i forskjellig Aand (1847)
 Kjerlighedens Gjerninger: Nogle christelige Overveielser i Talers Form (1847, suom. Rakkauden teot: Muutamia kristillisiä mietteitä puheiden muodossa)
 Lidelsernes Evangelium: Christelige Taler (1847, suom. Kärsimysten evankeliumi: Kristillisiä puheita)
 Lilien paa Marken og Fuglen under Himlen: Tre gudelige Taler (1849, suom. Kedon kukka ja taivaan lintu: Kolme puhetta)
 Tvende ethisk-religieuse Smaa-Afhandlinger af H.H. (1849)
 Sygdommen til Døden: En christelig psychologisk Udvikling til Opbyggelse og Opvækkelse. Af Anti-Climacus, udgivet af S. Kierkegaard (1849, suom. Kuolemansairaus)
 ”Ypperstepræsten” - ”Tolderen” - ”Synderinden”, tre Taler ved Altergangen om Fredagen (1849)
 Indøvelse i Christendom af Anti-Climacus. Nr. I. II. III, udgivet af S. Kierkegaard (1850)
 En opbyggelig Tale (1850)
 To Taler ved Altergangen om Fredagen (1851)
 Til Selvprøvelse: Samtiden anbefalet (1851, suom. Itsensä-koettelemiseksi)
 Om min Forfatter-Virksomhed (1851)
 Dette skal siges; saa være det da sagt (1855)
 Synspunktet for min Forfatter-Virksomhed: En ligefrem Meddelelse, Rapport til Historien (kirjoitettu 1848, julkaistu postuumisti 1859)
 Dømmer selv: Til Selvprøvelse Samtiden anbefalet. Anden Række. (kirjoitettu 1851–52, julkaistu postuumisti 1876)
 Bogen om Adler (kirjoitettu 1846–47, julkaistu postuumisti 1916)

 Kirjallisuutta 
 Suomennetut teokset 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 Muuta kirjallisuutta 
 
 
  
 
 
 
 
 
 
 

 Lähteet 

 Aiheesta muualla 

 Teoksia 
 Søren Kierkegaardin teoksia Christian Classics Ethereal Library'' 
 Søren Kierkegaards Skrifter – Uusin koottujen teosten laitos verkossa

Ensyklopedia-artikkeleita 
 
 
 
 

Eksistentialistit
Kristilliset filosofit
Tanskalaiset filosofit
Tanskalaiset teologit
Vuonna 1813 syntyneet
Vuonna 1855 kuolleet
Seulonnan keskeiset artikkelit