Charles Wesley

Charles Wesley (18. joulukuuta 1707 Epworth, Lincolnshire, Englanti – 29. maaliskuuta 1788 Lontoo) oli englantilainen pastori, metodismin perustajia ja virsirunoilija.

Elämä 
Wesleyn isä oli Samuel Wesley, Englannin anglikaanisen kirkon pappi. Veljekset John ja Charles Wesley opiskelivat teologiaa Oxfordissa. He kokosivat ympärilleen joukon nuoria, jotka alkoivat tutkia kristinuskoa perusteellisesti, järjestelmällisesti säännöllisissä tapaamisissa, ”Holy Club", siitä alkuaan pilkkanimi metodismi. Samaan ryhmään kuului heidän ohellaan myös George Whitefield (1714-1770), joka olimyöhemmin tärkeä vaikuttaja metodistikirkossa. Vuonna 1735 Wesley vihittiin anglikaanipapiksi. Veljeksistä tuli metodismin, yhden protestanttisen kirkkoperheen suurimmista haaroista, perustajat.

Valmistumisensa jälkeen hän matkusti veljensä kanssa Amerikkaan, englantilaisiin siirtokuntiin toimimaan pappina ja lähetyssaarnaajana. Siellä hän tutustui saksalaisiin herrnhutilaisiin ryhmiin, Heidän uskonkäsityksenä vaikutti Wesleyin veljeksiin. Palattuaan takaisin Englantiin he tutustuivat sielläkin herrnhutilaiseen ryhmään ja sai kokea kääntymiskokemuksen, 21. toukokuuta 1738. Sen jälkeen veljekset tapahtuneen käännöskokemuksen jälkeen veljet alkoivat saarnata Iso-Britanniassa.

Virsirunoilija 
Johnista tuli metodismin varsinainen perustaja ja Charlesista virsirunoilija. Hänen julkaisemansa virsikirja oli niin, että se hallitsi englannin virsirunoutta lähes 100 vuotta. Charles Wesley on kirjoittanut noin 6500 virttä ja laulua. Monet niistä ovat edelleen tunnetuimpia englanninkelisten hengellisten laulujen klassikoita, jotka ovat levinneet eri puolille maailmaa.

Tunnetuimpia hänen kirjoittamia virsiään on "O for a thousand tongues to sing". Hän on kirjoittanut sen 21. 5 1739, kääntymisensä yksivuotis-päivänä. ja se kauan ollut Englannin metodistien virsikirjan ensimmäinen virsi. Virsi ilmestyi kokoelmassa ”Hymns and Sacred Poems” 1740 otsikolla ”For the anniversary day of one’s conversion”. 

Toinen tunnettu hänen kirjoittama virsi on joululaulu "Hark The Herald Angels Sing" vuodelta 1743. Se tunnetaan Felix Mendelssohn Bartholdyn 1840 tekemällä sävelmällä ja se on yksi tunnetuimpia englantilaisia joululauluja.

Charles Wesleyn virsiä suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa 
Suomen ev. lut. kirkon virsikirja
 106 Terve, juhla Kristuksen (Hail the day that sees him rise 1739, suom. Matti Kilpiö ja Heikki Vaahtoniemi 1979

Ruotsin kirkon virsikirja
 44 Tahtoisin kielin tuhansin (O for a thousand tongues to sing, 1739) Suom. Pekka Kivekäs 1995
 86 Jumalamme, rakkauteesi emme yllä (Love divine, all loves excelling, 1747) Suom. Anna-Mari Kaskinen 1996
 123 Enkellaulu kaikuu nyt (Hark! The herald angels sing, 1743) Suom. tuntem, uud. suom. Niilo Rauhala 1994
 290 Herrani, sinun päiväsi (Forth in Thy Name, O Lord, I go, 1739) Suom. Anna-Mari Kaskinen 1996

Cantemus 
 70 Enkellaulu kaikuu nyt (Hark! The herald angels sing, suom. Niilo Rauhala 1994
 128 Terve, juhla Kristuksen (Hail the day that sees him rise, suom. Matti Kilpiö ja Heikki Vaahtoniemi 1979)

Hengellinen laulukirja
 37 Nouse, sielu laulamaan Kunniaksi Kuninkaan  (Hark! The herald angels sing)
 55 Jeesus, olet Ylkäni
 153 Kuule meitä, Jeesusn nyt
 192 Sain pellon pienoisen
 239 Oi ihmeellinen rakkaus:Jumalan Poika uhrataan
 424 Sä minuun puhdas sydän luo
 429 Siunaa mua, oi Jeesuksein
 465 Verraton, sä rakkaus Herran
 536 Oi, tuhatkielin ylistää Jos voisin (O for a thousand tongues to sing)
 630 Kuningas Herra on
 635 Laulullaan kuoro pyhien

Seurakunta laulaa 
 55 Nyt laula Herran kunniaa (Sing to the great Jehovah’s praise) Suom. Olavi Rouhe 1996
 130 Enkellaulu kaikuu nyt (Hark! The herald angels sing, 1743) Suom. Niilo Rauhala 1994
 169 Tahtoisin kielin tuhansin (O for a thousand tongues to sing, 1739) Suom. Pekka Kivekäs 1995
 348 Jeesus, ainut lohtuni (Jesus, lover of my soul) Suom. tuntematon, uud. Joel Niininen 2001
 500 Taivaan pilvein päällä saapuu (He comes with clouds) Uud. Joel Niininen 1998

Siionin laulut
 21 Enkellaulu kaikuu nyt (Hark! The herald angels sing,)

Lähteet

Aiheesta muualla 

Vuonna 1707 syntyneet
Vuonna 1788 kuolleet
Uskonnolliset julistajat
Metodismi
Englantilaiset virsirunoilijat
Brittiläiset papit