Fruktoosi

Fruktoosi eli D-fruktoosi eli hedelmäsokeri (C6H12O6) on sokeri, jota esiintyy  hunajassa ja kaikissa hedelmissä. Fruktoosi on myös tavallisen ruokosokerin eli sakkaroosin hajoamistuote. Maksa muuntaa lisäksi verensokeria niin sanotuksi endogeeniseksi fruktooksi etenkin silloin, kun verensokeri on korkealla.  

Ihminen maistaa fruktoosin noin kaksi kertaa niin makeana kuin fruktoosista ja glukoosista koostuvan sakkaroosin. 

Fruktoosin moolimassa on 180,2 g/mol, sulamispiste (hajoaa) 103–105 °C, itsesyttymislämpötila 360 °C ja CAS-numero 57-48-7.

Ruokosokeri pilkkoutuu ruoansulatuselimistössä fruktoosiksi ja glukoosiksi. Fruktoosi pilkkoutuu ihmisillä maksassa ja ohutsuolessa toisin kuin glukoosi. Puhtaan fruktoosin imeytyminen suolistossa on hyvin yksilöllistä. Osa ihmisistä ei kykene imeyttämään täydellisesti 30-40 gramman suuruisia fruktoosiannoksia. Tämä saattaa johtaa ripuliin tai muihin ruoansulatushäiriöihin. Sorbitolista syntyy ruoansulatuksen yhteydessä fruktoosia.

Valmistus 
Fruktoosi valmistetaan erottamalla se tavallisesta sokerista eli sakkaroosista. Valmistusprosessi koostuu kromatografisesta erotuksesta, hydrauksesta, kiteytyksestä ja ioninvaihdosta. Fruktoosin teollinen valmistus on suomalainen keksintö, ja fruktoosin kaupallinen tuotanto aloitettiin 1960-luvun lopun Suomessa. Sitä valmistettiin suomalaisesta sokerijuurikkaasta.

Fruktoosin valmistetus aloitettiin vuonna 1968 Suomen Sokeri Oy:n Kotkan tehtaalla. Noin 90 prosenttia tehtaan tuottamasta fruktoosista meni vientiin vuonna 2011. 

Fruktoosia on opittu tuottamaan myös glukoosista isomerisaation avulla.

Terveysvaikutukset 
Fruktoosin terveysvaikutuksia alettiin tutkia laajemmin 1970-luvun alussa esimerkiksi Helsingin yliopiston elintarviketeknologian laitoksella. Fruktoosi on hyvin hidas hiilihydraatti, sillä sen glykeeminen indeksi on vain 19, mikä on hyvin alhainen verrattuna esimerkiksi tavalliseen pöytäsokeriin eli sakkaroosiin (65) tai hapanjuureen leivottuun perinteiseen ruisleipään (68). Fruktoosi imeytyy sen vuoksi hitaammin vereen kuin esimerkiksi tavallinen sokeri, joten se ei aiheuta verensokerin voimakasta nousua. Hedelmäsokeri soveltuu tämän vuoksi hyvin etenkin diabeetikoille ja pitää myös näläntunnetta pidempään poissa. Vaikka fruktoosin kalorimäärä on sama kuin tavallisella sokerilla, siitä saatava kokonaiskalorimäärä jää pienemmäksi kuin sokerista saadun, koska sitä tarvitaan makeutensa vuoksi vähemmän.

2000-luvulla on alettu kuitenkin julkaista tutkimuksia, joiden mukaan fruktoosi saattaa altistaa muun muassa sydän- ja verisuonitaudeille, rasvamaksalle ja kakkostyypin diabetekselle sekä hidastaa oppimista ja heikentää muistia. Fruktoosi saattaa olla myös muita sokereita lihottavampaa, koska se ei tuota niiden tavoin kylläisyyden tunnetta. Edellä mainittujen seikkojen vuoksi on esitetty, että fruktoosi olisi jopa ruokosokeria haitallisempaa. Myös ruokosokeri sisältää hedelmäsokeria, mutta sen sisältämä glukoosi lieventää tutkimusten mukaan edellä mainittuja fruktoosiin liittyviä riskejä.  

On myös havaittu, että fruktoosi aiheuttaa ohutsuoliepiteelin vaurioitumista.  

Ruokosokerin sisältämä glukoosi lisää toisaalta huomattavasti fruktoosin imeytymistä, joka on vähäistä silloin, kun fruktoosia nautitaan ilman muita sokereita. Vuonna 2014 julkaistussa kliinisessä tutkimuksessa havaittiin, että tyhjään vatsaan juotu fruktoosiliuos nostaa sakkaroosiliuosta enemmän matala-asteista tulehdusta kuvaavan herkän CRP:n arvoa ja veren kolesterolihiukkasten määrää. 

Yli sadan gramman päivittäisiä fruktoosiannoksia pidetään haitallisina osalle ihmisistä, mutta 60 gramman annokset eivät aiheuta todennäköisesti haittavaikutuksia. 

On olemassa viitteitä siitä, että maksan glukoosista tuottama endogeeninen fruktoosi lisää metabolisen oireyhtymän ja munuaissairauden riskiä.

Hunaja sisältää fruktoosia enemmän kuin glukoosia. Hedelmissä on yleensä alle puolet fruktoosia lopun ollessa lähinnä glukoosia eli hedelmissä on siis suhteellisen paljon verensokeria erittäin nopeasti nostavaa glukoosia. Hedelmät nostavat verensokeria kuitenkin hitaammin kuin esimerkiksi ruokosokerista ja vedestä valmistettu liuos muun muassa hedelmien sisältämän kuidun ansiosta. Nesteen mukana nautittu hiilihydraatti nostaa verensokeria myös nopeammin kuin kiinteä ravinto.

Katso myös 
Fruktosemia eli fruktoosi-intoleranssi (HFI)

Lähteet

Aiheesta muualla 

 
 Kehittyvä elintarvike: Fruktoosin valmistus Suomessa täyttää 40 vuotta 
 Fineli:Fruktoosin lähteet ruoka-aineissa
  Rinnekoti-Säätiö, KV-tietopankki: Fruktosemia
 Liber Herbarum II: Luettelo fruktoosia eli fruktoosia sisältävistä kasveista
 PubChem: Fructose 
 Human Metabolome Database (HMDB): D-Fructose 
 Food Component Database (FooDB): D-Fructose 
 MarkerDB: D-Fructose 
 Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: D-Fructose 
 Pherobase: Semiochemical - fructose 
 Pherobase: Floral Compound - fructose 
 Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): D-Fructose 
 ChemBlink: D(-)-Fructose 

Sokerit
Makeutusaineet
Seulonnan keskeiset artikkelit