Psykologi

Psykologi on ihmisen mielen, käyttäytymisen, tunne-elämän ja ajattelun asiantuntija sekä psykologiatiedettä harjoittava terveydenhuollon laillistettu ammattihenkilö (Valvira). Psykologin asiantuntijuudessa yhdistyvät tieteellinen ajattelu ja tutkimusosaaminen, psykometriikan tuntemus, kliininen kokemus, ihmisen kehityksen ja käyttäytymisen teoreettinen tuntemus sekä ymmärrys erilaisista sosiaalisista vuorovaikutusprosesseista kahdenvälisistä suhteista aina organisaation ja yhteiskunnan tasolle saakka. Psykologeja toimii yhteiskunnan eri sektoreilla, eniten terveydenhuollossa. Työikäisiä laillistettuja psykologeja on Suomessa 6 500, joista ammatissa toimivia on noin 5 000.

Koulutus Suomessa

Peruskoulutus 
Psykologi on akateemiselta peruskoulutukseltaan psykologian maisteri, PsM. Psykologin tutkinnon laajuus on 330 opintopistettä (kandidaatti, PsK, 180 op + maisteri, PsM, 150 op) ja ohjeellinen suoritusaika 5,5 vuotta.Tutkintoon sisältyy pakollinen viiden kuukauden harjoittelujakso. Psykologiksi voi opiskella Helsingin, Itä-Suomen, Jyväskylän, Tampereen, Turun ja Oulun yliopistoissa sekä Åbo Akademissa.

Jatko- ja täydennyskoulutus 
Maisterin tutkinnon jälkeen psykologeilla on mahdollisuus jatkaa opintojaan yliopiston tieteellisillä jatko-opinnoilla, jolloin tutkintona on joko psykologian lisensiaatti (PsL) tai psykologian tohtori (PsT). Ennen psykologian lisensiaattitutkinnon pystyi suorittamaan myös erikoispsykologin tutkintona viiteen eri erikoisalaan.
Nykymuodossaan, eli syksystä 2016 lähtien, erikoispsykologin koulutus ei ole lisensiaattitutkintotasoinen, vaan Psykonet-yliopistoverkoston järjestämä 70 opintopisteen (kolmen vuoden; työn ohessa) erikoistumiskoulutus. Erikoisaloja ovat seuraavat. 

 Kliinisen terveyspsykologian erikoispsykologin koulutus (Itä-Suomen yliopisto): "Koulutus on suunnattu perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon sekä työterveyshuollon tehtävissä toimiville psykologeille. Koulutuksen tavoitteena on kouluttaa laaja-alaisesti terveyspsykologisen tietouteen ja teoriaan, ajankohtaisiin sovellusaloihin ja interventioihin sekä terveyden edistämisen menetelmiin sekä käytäntöihin perehtyneitä kliinisen terveyspsykologian kliinikoita ja asiantuntijoita."
Lasten ja nuorten erikoispsykologin koulutus (Turun yliopisto, Åbo Akademi): "Lasten ja nuorten erikoispsykologin koulutus on suunnattu laillistetuille psykologeille (PsM tai vastaava), jotka työskentelevät lasten ja nuorten kasvuympäristöissä tai palveluissa esimerkiksi varhaiskasvatuksessa, koulussa tai oppilaitoksessa, lastensuojelussa, perusterveydenhuollossa, perheneuvolassa ja erikoissairaanhoidossa tai ammatinharjoittajana. Koulutus keskittyy lasten ja nuorten psykologiaan raskausajasta nuoruuteen. Koulutuksen käytyään opiskelija hallitsee ajanmukaisen kehityspsykologisen tiedon sekä yksilö- ja perhehoidon ajanmukaiset arviointi- ja interventiomenetelmät. Koulutus tarjoaa lasten ja nuorten kasvuympäristöihin työvälineitä, joilla voidaan edistää mielenterveyttä, ehkäistä syrjäytymistä ja kohdata monikulttuurisuus. Tämän ohella koulutus antaa valmiudet asiantuntijuuden hyödyntämiseen moniammatillisissa yhteisöissä ja verkostoissa (konsultointi, kehittämis- ja suunnittelutyö) sekä työkaluja esimies- ja projektitehtäviin. Koulutukselle tullaan ehdottamaan Kelan kuntouttajapätevyyttä."
 Neuropsykologian erikoispsykologin koulutus (Helsingin yliopisto): "Neuropsykologia hyödyntää tutkimuksessa ja kliinisessä työssä nopeasti kehittyvien neurotieteiden sekä psykologian muiden alueiden kuten kognitiivisen ja kehityspsykologian tietämystä ja menetelmiä. Kliinisen neuropsykologian keskeistä työaluetta ovat keskushermoston sairauksiin ja vammoihin sekä kehityshäiriöihin ja oppimisvaikeuksiin liittyvien psykologisten seuraamusten diagnosointi ja kuntoutus. Erikoistumisopinnot antavat valmiudet toimia neuropsykologian erikoispsykologin työtehtävissä."
 Psykoterapian erikoispsykologin koulutus (Jyväskylän yliopisto): "Psykoterapian erikoispsykologin koulutus on suunnattu terveyden- ja sosiaalihuollon tehtävissä toimiville psykologeille, joilla jo on psykoterapeutin ammattinimikkeen käyttöoikeus. Koulutuksen tavoitteena on kouluttaa laaja-alaisesti psykoterapian teoriaan, tutkimukseen, työnohjaukseen ja käytäntöön perehtyneitä psykoterapian kouluttajia, työnohjaajia, tutkijoita ja asiantuntijoita. Erikoistumisopintoihin sisältyy psykoterapeuttikouluttajakoulutus, joka vastaa sisältöjen ja laajuuden osalta valtakunnallisen yliopistojen psykoterapeuttikoulutuskonsortion suositusta ja antaa siten pätevyyden psykoterapeuttikouluttajaksi." 
 Työ- ja organisaatiopsykologian erikoispsykologin koulutus (Tampereen yliopisto): "Koulutuksen jälkeen osallistujalla on valmiudet toimia itsenäisenä erityisasiantuntijana työelämän tuottavuutta ja hyvinvointia edistävissä psykologisissa tehtävissä sekä kehittää jatkuvasti alan ammattikäytäntöä tieteelliseltä perustalta. Työelämän muutosten nopeus ja henkisen kuormituksen hallinta edellyttävät psykologisen asiantuntemuksen laadullista ja määrällistä lisäämistä. Koulutus on tarkoitettu psykologeille, jotka toimivat esimerkiksi ammatinvalinnan ohjauksessa, henkilöstön arviointi- ja valintatehtävissä, työterveyshuollossa tai työn ja organisaatioiden kehittämistehtävissä."

Yleinen psykologin jatko- ja täydennyskoulutus erikoispsykologikoulutuksen (yllä) lisäksi on psykoterapeuttikoulutus.

Psykologi ja muut ammattinimikkeet 
Ammatteina psykologi ja psykiatri sekoitetaan usein keskenään. Toisin kuin psykiatrit, psykologit eivät Suomessa aseta lääketieteellisiä diagnooseja (ICD-10) eri mielenterveyden häiriöille eivätkä määrää lääkkeitä. Sen sijaan psykologi voi esimerkiksi tutkimustensa, osaamiskompetenssinsa sekä kriittisen asiantuntijuutensa keinoin tehdä psykodiagnostiikkaa eli kuvailla ongelmien luonnetta, kartoittaa asiakkaan vahvuuksia ja selvittää keinoja asiakkaan tilanteen parantamiseksi. Niin psykiatri kuin psykologikaan ei voi tarjota Kelan korvaamaa psykoterapiaa käymättä lisäksi erillistä psykoterapeuttikoulutusta (erikoistumiskoulutus, 3–5 v). Psykologin koulutus sinänsä mahdollistaa kuitenkin terapeuttisen asiakastyön sekä ohjauksen ja neuvonnan.

Työnkuva Suomessa
Yleisimmin psykologi toimii oman tieteen- ja ammattialansa edustajana työyhteisössään sekä tekee suoraa asiakasvastaanottotyötä, joka käsittää sekä supportiivisen ja terapeuttisen työskentelyn että psykologiset tutkimukset, joihin osana kuuluvat psykologiset testit. Niiden oikeudenomistajan määräämänä käyttörajoituksena on psykologin pätevyys, kun oikea käyttö tai tulosten tulkinta edellyttää psykologisten teorioiden yleistietämystä, psykologisten tutkimusmetodiikan kokonaisuuksien hallintaa ja/tahi tietyn tasoista tilastomatemaattisten menetelmien ja termien hallintaa.

Psykologisen tutkimuksen avulla voidaan hakea selvyyttä esimerkiksi työkykyyn, oppimisvaikeuksiin, rikoksesta epäillyn ihmisen syyntakeisuuteen, huoltajuuskiistaan, epäilyyn lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, työnhakijan soveltuvuudesta tiettyyn ammattiin tai potilaan diagnoosiin. Psykologi saattaa myös ohjata asiakasryhmiä ja pitää koulutuksia. Asiakastyön lisäksi psykologien työhön sisältyy yhteistyötä muiden toimijoiden ja omaisten kanssa sekä suunnittelu- ja kehitystehtäviä. Osa psykologeista toimii johto-, kehittämis- ja tutkimus, jolloin asiakasvastaanottotyötä ei välttämättä ole ollenkaan.

Psykologit sijoittuvat Psykologiliiton mukaan eri työaloille seuraavasti: 

 Sairaala/poliklinikka 17 % 
 Terveyskeskus 12 % 
 Mielenterveystoimisto 12 %
 Kasvatus- ja perheneuvola 12 % 
 Yksityinen yritys 12 % 
 Työhallinto 11 %
 Oppilaitos, yliopisto 8 % 
 Koulutoimi (koulupsykologit) 6 % 
 Valtion virasto 5 % 
 Muu sosiaalitoimi 3 % 
 Muu työpaikka 2 %

Monet psykologit ovat myös kouluttautuneet esimerkiksi psykoterapeuteiksi tai työnohjaajiksi. Yksityisinä ammatinharjoittajina, esimerkiksi psykoterapeutteina tai neuropsykologeina, psykologeista toimii noin 564.

Ammattietiikka 
Psykologien toimintaa Suomessa ohjaavat Pohjoismaiden psykologien (Islannin, Norjan, Ruotsin, Suomen ja Tanskan) ammattieettiset periaatteet.Periaatteet ovat hyvin linjassa myös psykologian alan maailmanjärjestöjen (International Union of Psychological Science; International Association of Applied Psychology) asettaman työryhmän linjausten sekä eurooppalaisten psykologien ammattieettisten periaatteiden (European Federation of Psychologists' Associations) kanssa.

Ammattieettiset pääperiaatteet ovat

 Yksilön oikeuksien ja arvon kunnioittaminen 
 Ammatillinen pätevyys 
 Vastuu 
 Ammatillinen riippumattomuus (integriteetti).

Ruotsin(Sveriges Psykologförbund) ja Suomen psykologiliittojen sivuilta periaatteisiin voi tutustua tarkemmin. 

Suomen Psykologiliitolla on lisäksi Ammattieettinen lautakunta, joka valmisteluelimenä yhtäältä käsittelee psykologien ammattieettisiä kysymyksiä ja toisaalta selvittää periaatteita vastaan mahdollisesti tehtyjä rikkomuksia.

Katso myös 
 Luettelo psykologeista

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Suomen Psykologian Opiskelijain Liitto ry
 Suomen psykologinen seura
 Psykologi Ammattinet.fi
 Psykologian yliopistoverkosto Psykonet
 Psykologiliitto

Mielenterveysalan ammatit
Terveydenhuollon ammatit
Yliopistotutkinnot
Psykologia
Seulonnan keskeiset artikkelit