Sarthe (joki)

Sarthe on joki luoteis-Ranskassa. Se virtaa Normandian ja Pays de la Loiren alueilla ja kulkee neljän departementin, Ornen, Mayennen, Sarthen ja Maine-et-Loiren kautta. Sen ja Mayennen yhteisen alajuoksun muodostaa Maine, joka laskee Loireen. Se mukaan on saanut nimensä Sarthen departementti.

Maantiede 

Sarthen lähteet ovat Saint-Aquilin-de-Corbionissa Ornen departementissa, 252 metrin korkeudessa meren pinnasta. Lähdettyään Perchen kukkuloilta joki virtaa lounaaseen ja muodostaa Campagne d'Alençonin etelärajan. Suurelta osaltaan se on rajana Ornen ja Sarthen departementtien välillä. Aikoinaan se oli Le Mèle-sur-Sarthen ja Saint-Céneri-le-Gérein välisellä osuudella myös Normandian ja Mainen provinssien välisenä rajana. 

Alençonin seudulla Sarthe virtaa tasankoalueen poikki, mutta Alençonin jälkeen se kohtaa Armorican massiivin, jonka poikki virta on kovertanut syvän ja mutkikkaan laakson. Alpes mancellesin alueella jokivarren näkymät ovat maalauksellsia, varsinkin Saint-Céneri-le-Géreissä, joka on lueteltu yhdeksi Ranskan kauneimmista kylistä, sekä Saint-Léonard-des-Bois'ssa, jossa joki tekee selvän mutkan kaakkoon.

Fresney-sur-Sarthessa Sarthe tulee jälleen tasangolle, jossa se virtaa hitaasti poppelien reunustamassa uomassa etelään aina Le Mansin alapuolelle saakka, jossa siihen liittyvät Huisnen vedet. Sen jälkeen joki virtaa länteen Sablé-sur-Sartheen saakka ja jälleen etelään, kunnes se Ecouflantissa lähellä Angers'ta kohtaa Mayenne-joen, jonka kanssa yhdessä se muodostaa Loiren. Noin neljä kilometriä ennen Mayennen 
kohtaamista Sartheen liittyy sen suurin sivujoki, Loir, joka 318,52 kilometrin pituisena on Sarthea pitempi. 
Sarthen valuma-alueen pinta-ala on 8490 km2.

Departementit ja kaupungit 

Departementit ja tärkeimmät kaupungit, joiden kautta Sarthe kulkee, ovat:
 Ornen departementissa: 
Le Mêle-sur-Sarthe
 Sarthen departementissa: 
Saint-Paterne-Le Chevain
Saint-Léonard-des-Bois
Fresnay-sur-Sarthe
Beaumont-sur-Sarthe
Malicorne-sur-Sarthe
Le Mans
Roézé-sur-Sarthe
La Suze-sur-Sarthe
Noyen-sur-Sarthe
Malicorne-sur-Sarthe
Sablé-sur-Sarthe.
 Maine-et-Loiren departementissa:
Morannes
Chemiré sur Sarthe
Brissarthe
Châteauneuf-sur-Sarthe
Étriché
Tiercé
Cheffes
Briollay
Angers.

Sivujoet 

Sarthen tärkeimmät sivujoet lueteltuina joen lähteiltä alavirtaan päin ovat:

 Hoëne (vasemmalta, pituus 13,3 km), La Mesnièressä
 Tanche (oikealta, 18,3 km), Saint-Léger-sur-Sarthessa
 Vezone (oikealta, 19,8 km), Hauterivessa
 Briante (oikealta, 16,9 km), Alençonissa
 Sarthon (oikealta, 25 km), Saint-Céneri-le-Géreissä
 Ornette (oikealta, 14,3 km), Saint-Léonard-des-Bois'ssa
 Merdereau (oikealta, 26,1 km), Saint-Paul-le-Gaultier'ssa
 Vaudelle (oikealta, 30 km), Saint-Georges-le-Gaultier'ssa
 Orthe (oikealta, 35,1 km), Sougé-le-Ganelonissa
 Bienne (vasemmalta, 31,1 km), Piacéssa
 Longuève (oikealta, 23 km), Saint-Marceaussa
 Orne saosnoise (vasemmalta, 52,7 km), Montbizot'ssa
 Huisne (vasemmalta, 164,9 km), Le Mansissa
 Roule Crottes (vasemmalta, 15,8 km), Arnagessa
 Rhonne (vasemmalta, 25 km), Guécélardissa
 Orne champenoise (oikealta, 24,3 km), Roézé-sur-Sarthessa
 Gée (oikealta, 31,1 km), Noyen-sur-Sarthessa
 Vézanne (vasemmalta, 17,2 km), Malicorne-sur-Sarthessa
 Deux Fonds (oikealta, 14,5 km), Avoisessa
 Vègre (oikealta, 85,1 km), Avoisessa
 Erve (oikealta, 71,5 km), Sablé-sur-Sarthessa
 Vaige (oikealta, 53,6 km), Sablé-sur-Sarthessa
 Taude (oikealta, 22.4 km), Souvigné-sur-Sarthessa
 Loir (vasemmalta, 318,5 km), Briollayssa.

Historia 
Monien muiden jokien tavoin Sartheakin käytettiin jo varhain keskiajalta lähtien rahtiliikenteen väylänä, joskin kuljetetut tavaramäärät olivat pieniä. Vesiliikenne vilkastui toden toella 1500-luvulla, ja 1800-luvulla joella tehtiin rakennustöitä sen purjehduskelpoisuuden parantamiseksi. Niinpä jokeen rakennettiin sulkuja. Lähes sadan vuoden ajan Sarthea reunustivat Le Mansista Mayennen yhtymäkohtaan saakka rakennukset, jotka oli pystytetty kivihiilen, viljan, puun, hampun, marmorin, viinin ja karstakiven kuljetusten varmistamiseksi. Ensin joella liikennöivät käsin vedettävät proomut, kunnes vuoden 1880 aikoihin alettiin käyttää vetoeläimiä, varsinkin hevosia. 1900-luvun alusta lähtien joella kulkivat höyrylaivat, myöhemmin dieselkäyttöiset jokialukset sekä myös hinaajat, jotka kerralla vetivät useampaakin proomua.. Sarthe on edelleen purjehduskelpoinen 133 kilometrin pituiselta osuudeltaan Mayennen yhtymäkohdasta Le Mansiin saakka. Tällä osuudella oli 20 sulkua, mutta suurille aluksille joki oli liian kapea: sen sulkualtaiden pituus oli 30,4 metriä ja leveys 5,20 metriä, ja sen syvyys on vain 1,60 metriä, mitkä lukemat ovat kaukana Freycinet'n standardien mukaisista.. Rautateiden kehitys johti kuitenkin vähitellen joen kaupallisen liikenteen hiipumiseen, ja 1970-luvulla se lakkasi kokonaan.

Nykyisin Sarthe on Mayennen tavoin varattu jokimatkailulle, ja se on vilkkaassa virkistyskäytössä. Useat oppaat suosittelevat tätä kohdetta aloittelijoille, sillä nämä joet tarjoavat monipuolisen luonnon ja historiallisten nähtävyyksien lisäksi poikkeuksellisen rauhallisen ympäristön vesillä liikkumiselle: kaupallinen liikenne on kokonaan lakannut, asuttavat laivat voivat siellä kulkea, ja sulkujen vartijat ovat läsnä jokaisessa satamassa..

Kesällä 1138 Sarthe oli täysin kuivana.

Joen kalat 

Sarthen kalasto on laajojen tasankojen poikki virtaaville joille tyypillinen. Erityisesti runsaasti siinä on särkikaloja, kuten myös sen sivujoessa Loirissa. Jokien yhtymäkohdassa Loir on 35–40 metrin, Sartre 60–70 metrin levyinen.

Sarthessa esiintyy petokaloja kuten haukia, kuhia, ahvenia ja monneja sekä valkoisia kaloja kuten särkiä, salakkoja, särkiä, salakoita ja lahnoja. Suurikokoiset karpitkaan eivät ole harvinaisia. Suurimmat Sarthesta pyydystetyt kalat ovat olleet yli kahden metrin pituisia..

{{käännös|:Sarthe (rivière)]]

Lähteet 

Ranskan joet
Loiren vesistö
Normandia
Pays de la Loire