Nuorisovaltuusto

Nuorisovaltuusto (lyhennetään usein Nuva) on valtakunnallisesti käytettävä yleisnimi kaikille Suomessa toimiville nuorten vaikuttajaryhmille, jotka toimivat omissa kunnissaan tai kaupungeissaan paikallisten nuorten etuja ajaen. Suomessa on toista sataa toimivaa nuorisovaltuustoa. Nuorisovaltuustojen asema on turvattu laissa: Eduskunta hyväksyi 13.3.2015 uuden kuntalain äänin 119-69.  Kuntalaki velvoittaa jokaista kuntaa asettamaan nuorisovaltuuston turvaamaan nuorten vaikuttamismahdollisuudet.

Nuorten vaikuttajaryhmiä on kutsuttu myös nimillä nuorisoparlamentti, nuorisofoorumi, Nuorten Ääni yms. Monet ryhmät olivat muuttaneet nimensä nuorisovaltuustoiksi jo ennen vuotta 2015 (esim. Oulun alueen ryhmät).  

Nuorisovaltuustoja ei ole kahta samanlaista, siksi on vaikea antaa mitään yleispäteviä raameja sille, mikä nuorisovaltuusto on. Tähän artikkeliin onkin kerätty yleisesti päteviä toimintamalleja, joista kuitenkin on useita poikkeuksia.

Nuorisovaltuusto yleisesti 

Nuorisovaltuustossa toimii kuntakohtaisesti vaihdellen noin 13-20-vuotiaita nuoria, mutta pienemmät kunnat saattavat laajentaa ikähaarukkaa. Jäseniin kuuluu yläkoululaisia, lukiolaisia kuin ammatillisenkin puolen opiskelijoita sekä myös satunnaisesti korkeakouluopiskelijoita.  

Kunkin nuorisovaltuuston säännöissä on päätetty, kuinka monta jäsentä NuValla saa olla kerrallaan. Nuorisovaltuuston jäsenet valitaan usein kouluvaaleilla, joissa vaalipiirinä voi olla kyseinen koulu tai koko kunnan/kaupungin alue. Esimerkiksi Espoossa käytetään mallia, jossa Espoossa koulua käyvät espoolaiset yläkoulu- ja lukio-ikäiset äänestävät kouluissaan kaikkia Espoon alueella ehdokkaina olevia. Ne espoolaiset äänioikeutetut, jotka eivät käy koulua Espoossa, voivat äänestää kaupungin yhteispalvelupisteissä. 

Joissakin paikoissa (esim. Vihti aiemmin) valtuutetut valitaan haastattelemalla hakijat, joista koottu "raati" valitsee uudet jäsenet. Joissakin paikoissa (esim. Vihti aiemmin , jokseenkin samantapaisesti Helsinki) nuorisovaltuusto on taas jaettu useampiin, nuorille avoimiin ryhmiin joiden jäsenet hakevat nuorisovaltuuston ydinryhmään.

Pienemmissä kunnissa, joissa maximi jäsenmäärä ei täyty, edellisen toimikauden jäsenet lukevat läpi lyhyet esittelyt ehdokkaista.

Nuorisovaltuustojen toimikausi kestää vuoden tai kaksi vuotta, ja kausi määräytyy joko kouluvuoden tai kalenterivuoden mukaan.

Nuorisovaltuustoilla on usein kunnan nuorisotyöstä vastaavasta organisaatiosta oma "tukityöntekijä" joka auttaa nuorisovaltuustoa aherruksessaan. Mm. Espoossa on palkattu työntekijä pelkästään nuorisovaltuuston pääsihteeriksi.

Nuorisovaltuuston historiaa 

Ensimmäinen pysyväksi tarkoitettu nuorisovaltuusto perustettiin Kangasalle vuonna 1995. Samoihin aikoihin sai alkunsa myös toinen yhä olemassa oleva nuorisovaltuusto Lapualle. Vuoden 1996 lopussa starttasi ensimmäinen eteläisen Suomen nuorisovaltuusto Vihtiin ja pian sen jälkeen alkoivat nuorisovaltuustot vallata myös isommat kaupungit, kun Kuopio ja Espookin saivat omansa. 

Nuorisovaltuustojen toiminnan väkevöityminen alkoi pitkälti siitä, kun Vihdissä annettiin ensimmäisenä puhe- ja läsnäolo-oikeus kunnan lautakuntiin, kunnanvaltuustoon ja -hallitukseen. 

Nuorisovaltuustojen keskenäisen yhteistyön tekeminen alkoi niin ikään heti alkuvaiheessa. Ensimmäinen valtakunnallinen NUPPI – Nuorten päättäjien huipputapaaminen järjestettiin Vihdissä keväällä 1997.  

Nuorisovaltuustojen kattojärjestö Nuoret Vaikuttajat ry. perustettiin Allianssiristeilyllä keväällä 1998. Nuoret Vaikuttajat ry. vaihtoi nimensä Suomen Nuorisovaltuustojen liitto - Nuva ry:ksi vuoden 2004 vuosikokouksessaan Raahessa, ja edelleen Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto ry:ksi vuoden 2015 vuosikokouksessaan Tampereella.

Nuorisovaltuustokokeiluja on toki ollut aiemminkin. Turkuun valittiin nuorisovaltuusto viikoksi vuonna 1961. Varkaudessa perustettiin nuorisovaltuusto vuonna 1963, mutta tämä lopetti ensimmäisen kautensa 1964 jälkeen. Varkauden nuorisovaltuusto heräsi jälleen henkiin vuonna 2003.

Nuorisovaltuuston toimintaa 

Nuorisovaltuuston tärkein tehtävä on toimia oman kaupunkinsa/kuntansa nuorten edunvalvojana. Monet nuorisovaltuustot ovat saaneet puhe- ja läsnäolo-oikeudet kunnan/kaupungin lautakuntiin sekä kunnan/kaupunginvaltuustoon. Lisäksi ne saattavat tehdä eri toimielimille aloitteita, kannanottoja ja lausuntoja. 

Nuorisovaltuustot ovat monilla paikkakunnalla alkaneet myös tuottaa tapahtumia alueen nuorille. Ne saattavat olla toteuttamassa konsertteja, diskoja, nuorisomessuja ja monenlaisia muita tapahtumia ja tempauksia, joita he kokevat alueensa nuorten tarvitsevan. Nuorisovaltuustotoiminnan laatu on useimmiten kiinni kunnan päättäjistä tai virkamiehistä. Usein nuorisovaltuustoille ei kuitenkaan anneta kunnissa heille kuuluvaa asemaa vaan nuorisovaltuutettuja pidetään alempiarvoisina.

Nuorisovaltuusto on vakaumuksellisesti sekä puoluepoliittisesti sitoutumaton toimielin. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että nuorisovaltuustojen jäsenet eivät saa tuoda nuorisovaltuuston nimissä esiin esimerkiksi omaa puoluekantaansa. Näin ollen nuorille taataan parempi mahdollisuus vaikuttaa, koska heitä ei sido minkään puolueen näkemykset. 

Nuorisovaltuusto on hyvä mahdollisuus nuorelle opetella politiikkaa ja vastuunkantokykyä.

NUPPI -nuorten päättäjien huipputapaaminen 
NUPPI -tapahtuma oli vuosina 1997-2006 järjestetty valtakunnallinen nuorisovaltuustojen ja muiden nuorten vaikuttajaryhmien kaksi päiväinen koulutus- ja verkostoitumisviikonloppu, joka oli vuosina 1997-2003 keväisin, vuosina 2004-2006 syksyisin. Lohjan NUPPI järjestettiin poikkeuksellisesti Allianssi-risteilyn vuoksi viikolla, koska osa osallistujista jatkoi suoraan Allianssi -risteilylle. 

NUPPI -tapahtuma järjestettiin alkuvuosina Allianssi ry:n vetämänä yhteistyössä paikallisten nuorisovaltuustojen kanssa. Vuonna 2001 Nuoret Vaikuttajat ry. (nyk. Suomen Nuorisovaltuustojen liitto Nuva ry) otti suuremman roolin järjestelyissä ja siitä eteenpäin se olikin kyseisen järjestön järjestämä tapahtuma. Tästä vuodesta lähtien NUPPI -viikonlopun ohjelmassa oli myös yhdistyksen sääntömääräinen vuosikokous. 

Vuodesta 2007 lähtien NUPPI -tapahtuma on korvaantunut vuosikokouspainotteisella Huipputapaamisella sekä osallistujien kokemustasoon painottuvilla Aktiivipäivillä

Nuppi -paikkakunnat

1997- Vihti
1998 - Kangasala
1999 - Lapua
2000 - Lohja
2001 - Kajaani
2002 - Kuopio
2003 - Espoo
2004 - Tampere
2005 - Raahe
2006 - Järvenpää

Aiheesta muualla 

Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto - Nuva ry. 
Valtikka.fi:n anti nuorisovaltuustoista
Allianssin sivuilla nuorten osallisuudesta

Lähteet