Sanna Marin

Sanna Mirella Marin (s. 16. marraskuuta 1985 Helsinki) on suomalainen poliitikko, joka on toiminut Suomen pääministerinä 10. joulukuuta 2019 lähtien. Hän on myös kansanedustaja ja Tampereen kaupunginvaltuutettu sekä SDP:n puheenjohtaja. 

Marinin hallituksen toimikauden tapahtumia ovat olleet koronaviruspandemian aikana tehdyt toimet, F-35-hävittäjien hankinta puolustusvoimille, Suomen Nato-jäsenhakemus, oppivelvollisuuden pidentäminen sekä sote-uudistus, jossa Suomen sosiaali- ja terveydenhuolto siirtyy hyvinvointialueiden järjestettäväksi.

Tausta 

Sanna Marin valmistui ylioppilaaksi Pirkkalan yhteislukiosta vuonna 2004 ja aloitti vuonna 2007 opinnot Tampereen yliopistossa. Hän valmistui hallintotieteiden kandidaatiksi vuonna 2012 ja maisteriksi vuonna 2017. Hänen pääaineensa oli kunta- ja aluejohtaminen ja sivuaineita hallinto- ja oikeustieteet. Pro gradunsa Marin teki kuntien poliittisen johtamisen ammattimaistumisesta. Hänen gradunsa otsikko oli ”Pormestarien Suomi: Tarkastelussa poliittisen johtamisen ammattimaistuminen viidessä Suomen kaupungissa”.

Poliittinen ura

Kunnallispolitiikka 

Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Marin sai Tampereella 160 ääntä eikä tullut valituksi. Hän oli Tampereen kaupunginvaltuuston ja -hallituksen varajäsen vuosina 2009–2012. Seuraavissa kunnallisvaaleissa 2012 Marin tuli valituksi kaupunginvaltuustoon ja tammikuussa 2013 sen puheenjohtajaksi. Marin toimi valtuuston johdossa koko valtuustokauden aina kevääseen 2017 saakka. Marin oli jäsenenä myös Pirkanmaan maakuntavaltuustossa vuosina 2013–2016. Kuntavaaleissa 2017 hän oli kaupunkinsa ääniharava 5 783 äänellä.

Eduskunta 

Marin valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuonna 2015, jolloin hän oli vaalipiirinsä Pirkanmaan ääniharava 10 911 äänellä. Marin uusi paikkansa eduskunnassa vuonna 2019, jolloin hän sai 19 088 ääntä ja oli siten jälleen vaalipiirinsä ääniharava.

Vaalikaudella 2015–2019 Marin toimi varsinaisena jäsenenä suuressa valiokunnassa ja lakivaliokunnassa 2015–2017 ja ympäristövaliokunnassa 2018–2019. Eri pituisia varajäsenyyksiä hänellä oli myös valtiovarain-, hallinto- ja tulevaisuusvaliokunnissa.

Valtioneuvosto

Liikenne- ja viestintäministeri 

Marin toimi ensimmäisen kerran valtioneuvoston jäsenenä Rinteen hallituksessa liikenne- ja viestintäministerinä vuonna 2019.

Pääministeri 
 

SDP:n puoluevaltuusto valitsi hänet 8. joulukuuta 2019 puolueen seuraavaksi pääministeriehdokkaaksi Antti Rinteen erottua aiemmin samalla viikolla pääministerin tehtävästä. Marin valittiin Suomen pääministeriksi 10. joulukuuta 2019, jolloin Marinin hallitus astui virkaan.

34-vuotiaasta Marinista tuli tuolloin maailman nuorin istuva pääministeri (vuotta nuorempi Sebastian Kurz astui virkaan Itävallan liittokanslerina kuukausi myöhemmin) ja Suomen kaikkien aikojen nuorin pääministeri. Marinin valinta herätti kansainvälistä huomiota: vuonna 2020 Marin valittiin BBC:n sadan innostavan ja vaikuttavan naisen listalle ja helmikuussa 2021 yhdysvaltalainen Time nosti hänet Time 100 Next -listalle, jolle valitaan tulevaisuuden vaikuttajia.

Marin on Suomen kolmas naispuolinen pääministeri Anneli Jäätteenmäen ja Mari Kiviniemen jälkeen. Marin on toiminut pääministerinä  vuorokautta, mikä on enemmän kuin aiempien naispuolisten pääministerien kaudet yhteensä.

Hallituskauden puolivälissä Marin arvioi hallituksen saavuttaneen keskeisimmät tavoitteensa. Vuoden 2022 alussa Marin sanoi: ”Tämä hallitus on tehnyt poikkeuksellisen paljon rakenteellisia uudistuksia yhteiskunnassa ja sen lisäksi vielä hoitanut talous- ja työllisyystilannetta sekä koronakriisiä hyvin.”

Toiminta SDP:ssä 

Marin oli vuosina 2010–2012 Sosialidemokraattisten Nuorten ensimmäinen varapuheenjohtaja, ja keväällä 2012 hän oli ehdolla yhdistyksen puheenjohtajaksi muttei tullut valituksi.

Marin oli SDP:n puoluevaltuuston jäsen vuosina 2010–2014. Huhtikuussa 2014 Marin ilmoitti tavoittelevansa SDP:n varapuheenjohtajan paikkaa toukokuussa pidettävässä puoluekokouksessa, jossa hänet valittiin puolueen toiseksi varapuheenjohtajaksi. Helmikuun 2017 puoluekokouksessa hänet valittiin puolueen ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi. Vuoden 2019 alussa Marin toimi myös SDP:n puheenjohtajan Antti Rinteen sijaisena tämän sairausloman ajan.

SDP:n puheenjohtajaksi hänet valittiin 23. elokuuta 2020.

Vaalimenestys

Eduskuntavaalit 

 2011: 1 124 ääntä (Pirkanmaan vaalipiiri, ei valittu)
 2015: 10 911 ääntä (Pirkanmaan vaalipiiri, valittiin)
 2019: 19 088 ääntä (Pirkanmaan vaalipiiri, valittiin)

Kuntavaalit 

 2008: 160 ääntä (Tampere, ei valittu)
 2012: 826 ääntä (Tampere, valittiin)
 2017: 5 783 ääntä (Tampere, valittiin)
 2021: 10 541 ääntä (Tampere, valittiin)

Poliittisia näkemyksiä 

Marin sanoo arvojensa olevan vapaus, tasa-arvo ja solidaarisuus. Ne tarkoittavat hänelle yhdenvertaisten mahdollisuuksien turvaamista, yhteisvastuuta ja yhteisöllisyyttä sekä vastuuta ympäristöstä. Marinin mukaan Suomen keskeinen tavoite on pohjoismaisen hyvinvointivaltion uudistaminen ilmastollisesti ja ympäristöllisesti kestäväksi. Lisäksi on varmistettava pärjääminen kansainvälisessä kilpailussa vahvistamalla taloutta, työllisyyttä ja osaamista. Tuottavuutta on parannettava sijoittamalla koulutukseen, tutkimukseen ja tuotekehitykseen.

Marin arvosteli vuonna 2010 sitä, että Suomi kasvatti sadalla miljoonalla eurolla rokotevalmistajien sikainfluenssarokotteista saamia tuloja. Hänen mukaansa kyseisten rokotteiden vaikutuksesta terveyden laatuun ja tilaan oli heikosti näyttöä ja rokotteita markkinoitiin perusteettoman pelon ja uhan tunteilla. Vuonna 2009 Marin kysyi blogikirjoituksessaan, onko Tampereen kaupunki lääkevalmistaja Pfizerin ”lahjonnan” kohteena. Kirjoituksessaan Marin viittasi Yhdysvaltain oikeusministeriön määräämään korvaukseen, joka Pfizer velvoitettiin maksamaan lääkepetoksista ja terveysalan päättäjien lahjomisista. 

Marinin katsotaan edustavan sosiaalidemokraattien vasenta laitaa. Helsingin Sanomien politiikan toimittajan Marko Junkkarin mukaan Marin kuitenkin ”taitaa ennen kaikkea olla pragmaatikko” [käytännöllinen, käytännön hyötyä tai seurauksia korostava ihminen]. Marin on kertonut harkinneensa politiikkaan lähtiessään SDP:n lisäksi vasemmistoliittoa ja vihreitä mutta päätyneensä valitsemaan SDP:n sen ”tekojen historian” vuoksi. Vihreisiin Mariin ei liittynyt koska puolueella ei ollut hänen mukaansa selkeää linjaa talous- ja sosiaalipoliittisissa kysymyksissä. Hänen mukaansa 2000-luvulla SDP ei kuitenkaan ole puuttunut riittävästi tuloerojen kasvuun ja ihmisten eriarvoistumiseen. Ylen vuoden 2015 vaalikoneessa Marin vastusti lisäydinvoimaa. Hänen mukaansa sosiaaliturvan tasoa tulisi parantaa ja sosiaaliturvajärjestelmää yksinkertaistaa. Hän kannatti eutanasian sallimista.

Suomen Natoon liittymistä Marin ei aikaisemmin kannattanut. Tammikuussa 2022 Marin sanoi pitävänsä Suomen Nato-jäsenyyttä ”erittäin epätodennäköisenä” virkakautensa aikana. Hän myös totesi, että ”Jos Venäjä lisää aggressiotaan Ukrainassa, me reagoimme kovin ottein” ja ”Meillä on kykyä reagoida erittäin nopeasti ja erittäin voimakkaasti, ja tämän viestin haluamme välittää Venäjälle”. Marin kertoi toukokuussa vuonna 2022 yhdessä tasavallan presidentti Sauli Niinistön kanssa kannattavansa Suomen Nato-jäsenyyttä Venäjän hyökättyä helmikuussa Ukrainaan. Kesällä 2022 Marin sanoi, että Suomen jäsenyys Natossa lähentää suhdetta Viroon. Marinin mukaan Suomen olisi aiemmin pitänyt kuunnella Viroa ja muita Baltian maita tarkemmin Venäjän suhteen.

Kritiikki ja julkisuus

Julkisuus 

Naton Stratcom-tutkimuslaitoksen mukaan Marinin hallituksen ministerit ovat olleet poikkeuksellisen vihakampanjan kohteena sosiaalisissa medioissa. Tutkimuksessa todetaan, että jatkuva vihapuhe ja alatyylinen palaute ovat uhka Suomen demokratialle.

SAK:n Harri Järvinen kirjoitti Demokraatti-lehden kolumnissa vuonna 2022, että oppositio on usein arvostellut pääministeriä myös täysin asiaankuulumattomalla ja ala-arvoisella tavalla. Marin on kyselyn mukaan 2000-luvun suosituin pääministeri myös hyvätuloisimpien suomalaisten keskuudessa. Tähän monet Marinin vastustajat ovat reagoineet vähättelyllä ja henkilökohtaisuuksiin menemällä. Järvisen mukaan tiedotusvälineistä etenkin Iltalehti on omistautunut Marinin ja hänen hallituksensa haukkumiseen.

Myös vastakkaisia näkemyksiä on esitetty. Viestintäkouluttaja Katleena Kortesuon mukaan suomalainen media on käsitellyt Marinia kritiikittömästi.

Elintarvike-etu 

Toukokuussa 2021 lehdistössä kerrottiin, että Marin perheineen on käyttänyt verotonta elintarvike-etua asuessaan pääsääntöisesti virka-asunnossaan Kesärannassa. Elintarvike-edussa oli kyse aamiaistarvikkeiden ja kylmänä toimitettavien muiden aterioiden hankkimisesta Kesärantaan. Marinin ja valtioneuvoston kanslian mukaan kyse on ollut Kesärannan vakiintuneesta tavasta, jota ovat käyttäneet myös aiemmat pääministerit. Väite kyseenalaistettiin myöhemmin. Verottaja antoi lausunnon, jonka mukaan Marinin nauttima ateriaetu on veronalaista tuloa. Sanna Marin kertoi maksavansa saamansa edun takaisin ja korjaavansa veroilmoituksensa Verohallinnon lausunnon mukaisesti. Edun arvo on ollut 14 363,20 euroa sisältäen arvonlisäverot. Valtioneuvoston kanslian ja Marinin oikeuskanslerille joulukuussa 2021 antaman selvityksen mukaan Marinin kulut ovat olleet paljon suuremmat kuin edellisillä pääministereillä. Valtioneuvoston kanslia laittoi vireille pääministerin virka-asuntoa koskevan ohjeistuksen tarkistamisen.

Työpuhelin 

Joulukuussa 2021 Marin oli juhlimassa yökerhossa koronavirukselle altistuneena. Marinia oli illanvieton aikana aluksi ohjeistettu eduskuntapuhelimeensa, ettei hänen tarvitse olla karanteenissa. Tilanteen päivittyessä häntä yritettiin tavoitella tekstiviesteillä illan aikana kahdesti valtioneuvoston puhelimesta, jota Marinilla ei ollut kuitenkaan mukanaan. Marinilla oli mukanaan yökerhossa vain eduskuntapuhelin. Marinin yökerhoillasta tehtiin kaksi kantelua oikeuskanslerille. Oikeuskanslerin selvityksen mukaan virallinen ohjeistus puhelimesta oli ristiriitaista. Pääministeri Marin oli tavoitettavissa toisesta työpuhelimestaan eikä hänen voitu kokonaisuutena arvioiden katsoa menetelleen ohjeiden tai virkavelvollisuuksiensa vastaisesti.

Video juhlista 

Elokuussa 2022 internetissä julkaistiin videoita, joissa Marin juhlii ja tanssii yksityisasunnossa. Sosiaalisessa mediassa esitettiin arveluja, että videolla  joukolla ”Selvä päivä” -kappaletta laulettaessa  joku laulajista olisi huutanut sanan ”jauhojengi”. Väite lähti leviämään kahdelta sosiaalisen median tililtä, jotka ovat aikaisemmin jakaneet erilaisia salaliittoteorioita. Väite lähti leviämään myös anonyymien keskustelijoiden käyttämältä Ylilauta-sivustolta, jota on tutkittu myös merkittävänä vihapuheen lähteenä. Tulkinta ”jauhojengistä” päätyi pian sellaisenaan perinteisiin viestimiin, kuten iltapäivälehtiin sekä Helsingin Sanomiin ja Yleisradioon. Juhlinta nousi myös monien ulkomaisten tiedotusvälineiden uutisiin. Kansanedustajat Mikko Kärnä ja Riikka Purra ehdottivat, että Marin menisi vapaaehtoisesti huumeseulaan. Marin tyrmäsi kaikki väitteet huumeidenkäytöstä. Marin kertoi käyneensä oman oikeusturvansa vuoksi huumetestissä, vaikka pitikin syyttömyysolettaman vastaista epäilyksen lietsontaa kohtuuttomana. Testissä ei todettu huumausaineita. Videon käsittelystä tiedotusvälineissä tehtiin lukuisia kanteluita Julkisen sanan neuvostolle. Kanteluiden aiheet liittyvät Marinin ja muiden videolla nähtävien henkilöiden yksityisyyden suojaan sekä laittomaan yksityisen videon levitykseen.

Kohu jatkui mediassa, kun Sabina Särkän 10. heinäkuuta TikTok-tilillään julkaisema kuva nousi mediaan. Ryhmä oli ollut Ruisrockin jälkeen saunomassa ja uimassa  Marinin vieraina pääministerin virka-asunnolla Kesärannassa. Kohua herättäneessä kuvassa kaksi puolialastonta naista suutelee: he pitävät rinnoistansa kiinni ja rintojen peittona heillä on nostettuna Finland-kyltti, joka on nähty tiedotustilaisuuksissa pääministerin edessä. Taustalla on tiedotustilaisuuksissa käytetty sininen taustaseinä. Marin ei ole kuvassa. Marin sanoi, ettei kuva ole asiallinen, ja pyysi ystäviensä ottamaa kuvaa anteeksi. Kuvan sosiaalisen median tilillään julkaissut Särkkä pyysi myös anteeksi kuvan julkaisemista.

Yksityiselämä 

Marin on syntynyt Helsingissä, mutta varttunut lapsuutensa ja nuoruutensa Pirkkalassa. Marin kasvoi sateenkaariperheessä äitinsä ja tämän naisystävän kanssa. Marinin äiti ja isä olivat eronneet Sannan ollessa vielä pieni. Perhe oli köyhä ja työväenluokkainen.

Marin on naimisissa viestintäkonsultti Markus Räikkösen kanssa. He tapasivat, kun Marin oli 18-vuotias. Parille syntyi tytär tammikuussa 2018 ja he menivät naimisiin 1. elokuuta 2020. Heidän vakituinen kotinsa on ollut vuodesta 2007 Tampereella, mutta pääministerin toimen vuoksi perhe asuu virka-asunnossa Kesärannassa.

Marin harrastaa luonnossa liikkumista ja lenkkeilyä. Hän on kasvissyöjä. SDP:n kansanedustaja Ilmari Nurminen on hänen läheinen ystävänsä. Marin on kertonut olevansa Eurovision laulukilpailun suuri fani.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 
 Sanna Marinin kotisivut.
 

Nykyiset kansanedustajat
Suomen nykyiset ministerit
Suomen liikenne- ja viestintäministerit
Suomen pääministerit
Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen puheenjohtajat
Tampereen kaupunginvaltuutetut
Pirkanmaan vaalipiiri
Vuonna 1985 syntyneet
Elävät henkilöt