Mänttä-Vilppula

Mänttä-Vilppula on metsäteollisuuden ympärille syntynyt kaupunki Pohjois-Pirkanmaalla, Keski-Suomen maakunnan vastaisella rajalla. Mänttä-Vilppulan naapurikunnat ovat Keuruu, Juupajoki, Jämsä, Ruovesi ja Virrat. Kaupungin virallinen pinta-ala on  km², josta  km² on maata, ja väkiluku  asukasta.

Suurista kaupungeista Mänttä-Vilppulaa lähimpänä sijaitsevat Jyväskylä (etäisyys n. 80 km) ja Tampere (90 km).

Vuonna 2007 Ylä-Pirkanmaalla käynnistettiin kunta- ja palvelurakenneselvitys Mäntän ja Virtain kaupunkien sekä Ruoveden ja Vilppulan kuntien kesken. Lopulta Ruovesi ja Virrat jäivät kuntaliitosvalmistelusta pois ja saatiin aikaan Mänttä-Vilppulan kaupunki, kun Mänttä ja Vilppula yhdistyivät 1.1.2009.

Uusi kaupunki piti Vilppulan vaakunan, mutta hallinnon sijaintipaikaksi tuli Mäntän keskustaajama. Taajama itse asiassa kattaa myös aiemmin oman taajamansa muodostaneen Vilppulan asemanseudun, mutta tarkkaan ottaen keskuspaikkana on entisen Mäntän kaupungin keskusta.

Mänttä-Vilppula tunnetaan ennen kaikkea taidekaupunkina sekä yhtenä suomalaisen paperi- ja metsäteollisuuden historiallisista pitäjistä. Molempien taustalla on vaikuttanut vahvasti Serlachiuksen suku.

Mänttä-Vilppulan kaupungin vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson.

Maantiede 
Vanha Vilppula sijaitsee kaupungin länsiosassa ja Mänttä itäosassa. 
Mäntän keskusta sijoittuu Keurusselän ja Kuorevesi-järven väliselle kannakselle, jonka poikki Keuruun reitin vedet laskevat kohti Ruovettä. Mäntän tunnetuin luonnonnähtävyys on 190 metrin korkeudelle merenpinnasta ulottuva Mäntänvuori keskustan kaakkoispuolella. Vilppulan alue sijaitsee pääosin 100–150 metrin korkeudella merenpinnasta ja vain muutamat pienet alueet entisen kunnan länsi- ja lounaisrajalla ylittävät 150 metrin tason. Korkein maastonkohta on kuitenkin 214 metrin korkeuteen ulottuva Kankaanpäänvuori. Yleiskuvaltaan Vilppulan maisema on varsin mäkistä. Kokemäenjoen vesistön latvavesiin kuuluvan Keuruun reitin vedet jakavat Vilppulan kahteen osaan, ja syvässä jokiuomassa kirkonkylän kohdalla virtaa Vilppulankoski. Sen putouskorkeus on 2,3 metriä.

Kaupungissa on kaikkiaan 136 järveä, joista suurimmat ovat Keurusselkä-Ukonselkä, Ruovesi ja Tarjanne.

Mänttä-Vilppulan Natura-kohteita ovat karu humusjärvi Tarjannevesi sekä vanhojen metsien kohteet Riihijärvi, Lauttajärvi, Elämänmäki ja Mäntänvuori.

Kylät ja muut taajamat 
Kolhon taajama sijaitsee kaupungin pohjoisosissa, Tampere-Haapamäki-radan varrella.

Pohjaslahti, joka oli oma kuntansa vuosina 1941-1973, sijaitsee Vilppulan ja Virtain välissä Tarjanneveden rannalla.

Vanhan Vilppulan alueen muita kyliä ovat Ajostaipale, Ala-Kolkki, Elämäntaipale, Haikkasalo, Huhtijärvi, Hokkaskylä, Huopioniemi, Innala, Jouttikylä, Kankaanpää, Keuruunkylä, Kitusuo, Koivio, Koivujärvi, Kotiniemi, Kuoreniemi, Kurkijärvi, Laajankylä, Laskunkylä, Leppäkoski, Loila, Maakasperä, Makkoskylä, Mäntyperä, Pollari, Pynnöskylä, Rajala, Rantakylä, Riihiniemi, Ritoniemi, Salmentaka, Salmi, Sammalisto, Suluslahti, Tammikoski, Tuuhoskylä, Tyynysniemi, Uittosalmi, Vehkomäki, Vessari, Viiki, Vitsakoski ja Ylä-Kolkki. 

Mäntän alueen kaupunginosia ovat Alaranta, Aravala, Asemankulma, Isoniemi, Joenniemi, Juhola, Keikanniemi, Keskikaupunki, Koskela, Kukkarokivi, Käänninniemi, Länsi-Koskela, Moisio, Monhanrinne, Mustalahti, Mäkikylä, Pättiniemi, Raja-aho, Rusinniemi, Savosenmäki, Seppälä, Sillanpää, Tammikangas, Tammiranta, Vuohijoki, Vuohimetsä ja Vuorenalusta.

Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Mänttä-Vilppulassa oli 10 256 asukasta, joista 8 408 asui taajamissa, 1 742 haja-asutusalueilla ja 106:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Mänttä-Vilppulan taajama-aste on 82,8 %. Mänttä-Vilppulan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Entisen Vilppulan kuntakeskus, Vilppulan asemanseutu on kasvanut yhteen Mäntän keskustaajaman kanssa. Mäntän keskustaajama ulottuu pieniltä osin myös Jämsän kaupungin alueelle.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Mänttä-Vilppulassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Mänttä-Vilppulan seurakunta
 Pohjaslahden kappeliseurakunta

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Mänttä-Vilppulassa toimii Mäntän helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Mänttä-Vilppulan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Mänttä-Vilppulan kaupungin nykyisellä alueella.
 Mäntän seurakunta (yhdistetty Vilppulan seurakunnan kanssa Mänttä-Vilppulan seurakunnaksi 2009)
 Pohjaslahden seurakunta (liitetty Vilppulan seurakuntaan 1996)
 Vilppulan seurakunta (yhdistetty Mäntän seurakunnan kanssa Mänttä-Vilppulan seurakunnaksi 2009)

Historia 
Vilppulasta tuli Ruoveden kappeliseurakunta vuonna 1891 ja itsenäinen seurakunta vuonna 1904, jolloin siihen liitettiin osia myös Keuruusta. Vilppulan kirkko on valmistunut 1900-luvun alussa.

Vilppulan eristyneisyys väheni, kun vuonna 1870 alkoi laivaliikenne Ruovedelle, ja rautatie valmistui Tampereelta Vilppulan ja Haapamäen kautta Vaasaan vuonna 1883. Samoihin aikoihin rakennettiin myös maantie Ruovedeltä Vilppulan ja Mäntän kautta Keuruulle. G. A. Serlachius rakennutti vuosina 1895–1897 kapearaiteisen rautatien Vilppulan rautatieasemalta Mänttään.

Mäntän tehdasyhdyskunta irtautui Vilppulasta 1921. Pohjaslahden kunnasta liitettiin yli kaksi kolmasosaa vuonna 1973 Vilppulaan.

Vuonna 2007 Ylä-Pirkanmaalla käynnistettiin kunta- ja palvelurakenneselvitys Mäntän ja Virtain kaupunkien sekä Ruoveden ja Vilppulan kuntien kesken. Lopulta Ruovesi ja Virrat jäivät kuntaliitosvalmistelusta pois ja saatiin aikaan Mänttä-Vilppulan kaupunki, kun Mänttä ja Vilppula yhdistyivät 1. tammikuuta 2009.

Hallinto 
Mänttä-Vilppulan kaupunginjohtaja on toiminut Anne Heusala vuodesta 2021. Hänen edeltäjänsä oli Markus Auvinen, joka toimi kaupunginjohtajana vuosina 2018–2020. 

Kaupunginvaltuustossa on 31 paikkaa, joista yhdeksän on SDP:n hallussa kaudella 2021–2025. Valtuuston puheenjohtajana toimii Arto Pirttilahti.

Kaupunginhallituksessa on yhdeksän jäsentä, ja sen puheenjohtajana toimii Marika Ala-Herttuala.

Talous 
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Mäntän Seudun Osuuspankki, Lastensuojeluyksikkö Siivet ja alihankintakonepaja TK-Vilmet.

Väestönkehitys
Alla on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Nähtävyydet ja tapahtumat

Elämänmäki
 KolhoRock
 Maakasperä
 Myllyrannan Sisustuskeskus
 Mäntän Klubi
 Mäntän kuvataideviikot
 Mäntän kirkko
 Mäntän musiikkijuhlat
 Mäntän Urkuviikko
Mäntänvuori
 Mää oon Mänttästä -kesätapahtuma
 Pekilo
 PekiloRok
 Serlachius-museot Gustaf ja Gösta
 Taidekeskus Honkahovi
 Vilppulan kirkko
 Vilppulankoski
 Vilppulankoski Jazz
 Vilpun Vintti

Urheiluseuroja
 Vilppulan Veikot
Mäntän Valo
Vilppulan Tähti
 Mäntän Urheilijat
 Koillis-Pirkan Kiekko
 Mäntän Syke
 Mäntän Seudun Eräpirkat
 Mäntän Ratsastajat
 Vilppulan Ratsastajat
 Mäntän Urheiluautoilijat
 Vilppulan Seudun Urheiluautoilijat
 ESRC
 Kolhon Vihuri
 Mäntän Seudun Urheilusukeltajat
 Mäntän Seudun Uistelijat
 Mäntän Kiekko-Pojat

Katso myös 
 Luettelo Mänttä-Vilppulan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Mänttä-Vilppulan kaupunki
 Tilastokeskus – Mänttä-Vilppulan avainluvut

Seulonnan keskeiset artikkelit