joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Erkki Toukolehto

Erkki Johannes Toukolehto (12. marraskuuta 1902 Tampere – 30. marraskuuta 1962) oli suomalainen kuvanveistäjä.
Toukolehto opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1924-26. Tämän jälkeen hän teki opintomatkoja Italiaan ja Ranskaan sekä opiskeli Firenzessä v 1927-28 sekä 1934. Hänen ensimmäinen näyttelynsä oli jo v. 1924.

Teoksia 
 Haavoittunut, 1937, pronssi, Käpylä, Helsinki.
 Sankaripatsas, 1949, harmaa graniitti, Sahalahden kirkon sankarihautausmaa.

Valokuvia julkisista teoksista

Lähteet 
 Helsingin julkiset veistokset: Haavoittunut (Urheilija)

Aiheesta muualla 
 Kangasalan seurakunnan www -sivut

Suomalaiset kuvanveistäjät
Vuonna 1902 syntyneet
Vuonna 1962 kuolleet
Turpeinen

Turpeinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Aarno Turpeinen (1971–2022), jalkapalloilija
Anu Turpeinen (s. 1967), pesäpalloilija
Erik Turpeinen, Talvi-Erkki (1800-luvulla), rahanväärentäjä
Helena Turpeinen, myöh. Haapakoski (s. 1947), pikajuoksija
Isto Turpeinen (s. 1960), tanssitaiteen tohtori, tanssija, tutkija ja pedagogi
Johnny Lee Michaels, oik. Jouni Turpeinen (s. 1963), muusikko
Jussi Turpeinen, kitaristi, Yö-yhtyeen ent. jäsen
Kaisa Turpeinen (1911–2006), lääkäri
Leena Turpeinen (1941–2012), taidemaalari ja kuvanveistäjä
Onni Turpeinen (1879–1928), apteekkari ja lääketehdas Orionin perustaja
Osmo Turpeinen (1908–1998), lääkäri, professori
Pekka Turpeinen (1874–1941), tuomari, Tornion ja Oulun pormestari
Pekka Turpeinen (1938–2008), radio Kajauksen perustaja
Pirkko Turpeinen-Saari (s. 1940), poliitikko, lääkäri
Timo Turpeinen (s. 1959), laulaja ja lauluntekijä
Unto Turpeinen (k. 1944), pesäpalloilija
Unto Turpeinen (s. 1945), jääkiekkoilija
Viola Turpeinen (1909–1958), amerikansuomalainen harmonikkataiteilija.

Muita

Turpeisen baari, Esa Kotilaisen säveltämä albumi vuodelta 2003
Pauli Antero Turpeinen, myös. P. A. Turpeinen, kuvitteellinen henkilö Maalaiskomedia-sarjoissa.
Pyykkönen

Pyykkönen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Anna-Leena Pyykkönen (1947−2021), toimittaja
Anssi Pyykkönen (s. 1983), salibandypelaaja
Hannu Pyykkönen, arkkitehti
Hannu Pyykkönen, (s. 1950), rehtori, Ortodoksi.netin toinen perustaja
Hannu Pyykkönen (s. 1961), sarjakuvapiirtäjä
Miikka Pyykkönen (s. 1972), sosiologi ja kulttuuripolitiikan professori
Otto Pyykkönen (1898–1970), amerikansuomalainen kuplettilaulaja
Tuulikki Pyykkönen (s. 1963), hiihtäjä

Katso myös
 Pyykönen
Mäkeläinen

Mäkeläinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

August Mäkeläinen (1885–1956), kalastusmestari ja tietokirjailija
Eva-Christina Mäkeläinen (s. 1935), diplomaatti
Heikki Mäkeläinen (s. 1941), kirkkoneuvos
Helmi Mäkeläinen (1879–1957), virsi- ja laulurunoilija
Jero Mäkeläinen, tanssija ja drag-artisti
Mika Mäkeläinen (s. 1965), toimittaja ja tietokirjailija
Mikko Mäkeläinen (s. 1982), muusikko
Onni Mäkeläinen (1889–1969), kansanedustaja (SDP)
Osmo Mäkeläinen (1910–1995), toimittaja ja kääntäjä
Pentti Mäkeläinen (s. 1944), tekniikan tutkija
Pertti Mäkeläinen (s. 1935), pappi ja kansliapäällikkö
Risto Mäkeläinen, jääkiekkoilija
Suvi Mäkeläinen (s. 1994), keskustalainen poliitikko
Tapio Mäkeläinen, Tuglas-seuran kulttuurisihteeri, tietokirjailija
Timo Mäkeläinen (s 1940), matematiikan professori.
Pikkarainen

Pikkarainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Antti Pikkarainen, kosketinsoittaja
Eero Pikkarainen (1932–2001), näyttelijä
Eino Pikkarainen (1912–2003), pikaluistelija ja pesäpalloilija
Emilia Pikkarainen (s. 1992), kilpauimari ja esteratsastaja
Hannu Pikkarainen (s. 1983), jääkiekkoilija
Ilkka Pikkarainen (s. 1981), jääkiekkoilija
Jarno Pikkarainen (s. 1973), jääkiekkoilija ja valmentaja
Juha Pikkarainen (s. 1968), näyttelijä ja oopperalaulaja 
Kimmo Pikkarainen (s. 1976), jääkiekkoilija
Lauri Pikkarainen (1913–1941), kirjailija
Matti Pikkarainen (1760–1811), talonpoikaissäädyn valtiopäivämies ja Suomen lähetyskunnan jäsen
Paavo Pikkarainen (1935–1998), jääkiekkoilija
Tommi Pikkarainen (s. 1969), jalkapalloilija ja -valmentaja
Tuukka Pikkarainen, futsalpelaaja
Urho Pikkarainen, peitenimi Anderson, (1895–1977), jääkärikapteeni
Vilho Pikkarainen (1918–1974), Mannerheim-ristin ritari.

Kuvitteellisia henkilöitä 

talonmies Pikkarainen, Pekka ja Pätkä -elokuvien roolihahmo (näyttelijä Armas Jokio)
Burgundinpata

Burgundinpata () on Burgundista Ranskasta kotoisin oleva perinteinen lihaisa punaviinipohjainen pataruoka. Se valmistetaan naudanlihasta joka laitetaan pataan pienien sipuleiden, porkkanan, pekonin ja herkkusienien kanssa ja haudutetaan pitkään. Sitä on valmistettu Burgundissa jo keskiajalla.

Historia 
Burgundinpata on saanut alkunsa jo keskiajalla jolloin talonpojat söivät sitä koska se oli halpaa ja täyttävää. Siihen pystyttiin käyttämään myös huonompia ja kovempia ruhon osia koska ne pehmenivät pitkässä haudutuksessa. Ensimmäisen reseptin kirjasi tunnettu kokki Auguste Escoffier vasta vuonna 1903. Siitä on kehitetty erilaisia muunnelmia joissa ainekset ovat samanlaisia, mutta niitä käsitellään eri tavoilla. Esimerkiksi liha ruskistetaan ennen pataan laittoa tai sipulit kuullotetaan.

Aineet 
Se valmistetaan naudanlihasta jotka laitetaan pataan pienien sipuleiden, porkkanan, pekonin ja herkkusienien kanssa. Ne maustetaan timjamilla, laakerinlehdillä, valkosipulilla, suolalla ja mustapippurilla. Pataan laitetut aineet peitetään punaviinistä ja vedestä tehdyllä liemellä johon joskus laitetaan suurustetta sekaan. Ruuan kysentämisaika on pitkä 1,5–2,5 tuntia ja joskus pidempikin.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 
 

Liharuoat
Pataruoat
Ranskalainen keittiö
Burgundi
Formula 3 Brazil Open

Formula 3 Brazil Open on Brasiliassa ajettava autourheilukilpailu, joka järjestetään tammikuussa. Kilpailuviikonloppuna ajetaan neljä kilpailua, joista kolme ensimmäistä kilpailua määräävät lähtöjärjestyksen viimeiseen kilpailuun ja viimeisen kilpailun voittaja julistetaan mestariksi. Kilpailu on järjestetty vuodesta 2010 alkaen São Paulossa Interlagosin radalla. Kilpailussa ajetaan Dallaran valmistamilla autoilla ja Bertan moottoreilla. Renkaat toimittaa Pirelli. Kilpailun ovat voittaneet William Buller vuonna 2010, Lucas Foresti kahdesti vuosina 2011 ja 2012 ja Felipe Guimarães vuosina 2013 ja 2014.

Voittajat

Aiheesta muualla
Official website of the Formula 3 Brazil Open 

Formula-sarjat
Kiljunen

Kiljunen on suomalainen sukunimi. Se voi viitata seuraaviin:

Henkilöitä
Aapo Kiljunen (s. 1986), jalkapallomaalivahti
Anneli Kiljunen (s. 1957), kansanedustaja (sdp)
Jaakko Kiljunen (s. 1980), näyttelijä
Johannes Kiljunen (1900–1926), jääkäri
Kalle Kiljunen, levylaulaja, oik. Kaarlo Kytö (1902–1985), näyttelijä, teatteriohjaaja ja teatterinjohtaja
Kimmo Kiljunen (s. 1951), kansanedustaja (sdp)
Marja-Liisa Kiljunen, diplomaatti
Oliver Kiljunen (s. 1998), jääkiekkoilija
Paavo Kiljunen (s. 1951), kenraaliluutnantti
Satu Kiljunen (s. 1955), kuva- ja performanssitaiteilija
Taina Kiljunen (s. 1966), jääkiekkoilija
Ville Kiljunen (s. 1981), näyttelijä
Vilppu Kiljunen (s. 1960), oopperaohjaaja

Muita
 Kiljusen herrasväki, Jalmari Finnen kirjoittama lastenkirjasarja, joka kertoo Kiljusen perheestä.

Katso myös
Kiljander
Transkaukasian sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan vaakuna

Transkaukasian sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan vaakuna oli Transkaukasian sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan tunnus. Se otettiin käyttöön vuonna 1923 ja poistettiin käytöstä vuonna 1936 kun Transkaukasian SFNT jaettiin Azerbaidžanin, Armenian ja Georgian neuvostotasavaltojen kesken. Vaakunaan on kuvattu Kaukasus-vuoret, joiden takaa nousee aurinko. Edustalla on kuvattu kommunismin tunnukset punainen tähti sekä sirppi ja vasara. Alhaalla on kuvattu savua tupruttava tehdas ja öljynporaustorneja sekä viinirypäleitä, vehnäntähkiä, maissia, riisiä ja puuvillaa. Koko vaakunaa ympäröi punainen nauha jossa lukee neuvostotasavallan lyhenne azerin (ZSFSC, Zaqafqasja sosjalist federativ suralar Cymhurijjəti), armenian (ԱՍՖԽՀ, Անդրկովկասյան Սոցիալիստական Ֆեդերատիվ Խորհրդային Հանրապետություն), georgian (აკსფსრ, ამიერკავკასიის საბჭოთა ფედერაციული სოციალისტური რესპუბლიკა) ja venäjän (ЗСФСР, Закавказская Советская Федеративная Социалистическая Республика) kielellä. Alhaalla olevassa keltaisessa nauhassa lukee ainoastaan venäjäksi Neuvostoliiton motto, "Пролетарии всех стран, соединяйтесь!", suomeksi "Kaikkien maiden proletaarit, liittykää yhteen!".

1930-luvun alussa azerinkielinen teksti muutettiin käyttämään latinalaisia aakkosia.

Ennen vaakunan hyväksymistä oli vuosina 1922–1923 muun muassa seteleissä käytössä tunnus, jossa on neuvostotasavaltaa edeltäneestä Georgian vaakunasta otettu korukuvioinen tähti, joka on muutettu seitsensakaraisesta viisisakaraiseksi. Tähden sisälle on kuvattu punainen tähti ja sirppi ja vasara, joiden taustalla on Armeniaa symboloiva Ararat-vuori. Sirpin ja vasaran alapuolella on puolikuu kuvaamassa islaminuskoisia azereita. Tämä islamilaisten ja kommunististen symbolien rinnakkain esittely on sikäli erikoista, että kommunismi on perinteisesti ollut hyvin uskonnonvastainen aate.

Vuosina 1923–1924 esiintyi seteleissä tunnus, jossa myöhempi vaakuna on sijoitettu vuosien 1922–1923 tunnuksen korukuvioisen tähden sisään.

Galleria

Lähteet
 Гербы Закавказской Федерации 1922–1936 гг. 
 Trancaucasia in the Soviet Union

Viitteet

Neuvostotasavaltojen vaakunat
Kalliotorasammal

Kalliotorasammal (Cynodontium tenellum) on lehtisammallaji kärpänsammalten heimossa (Rhabdoweisiaceae). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuoliskon havumetsäalue ja vuoristot. Suomessa lajia esiintyy yleisenä ja koko maan alueella. Se kasvaa kallioilla, louhikoissa ja tunturikankailla.

Kalliotorasammal kasvaa pienemmäksi kuin samanlaisilla paikoilla kasvava kyhmytorasammal (Cynodontium strumiferum), joka on kahdesta neljään senttimetriä korkea.

Lähteet 
 Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. ISBN 952-11-1152-6.
 Rikkinen, Jouko 2008: Jäkälät & sammalet Suomen luonnossa. Kustannusosakeyhtiö Otava, Helsinki.

Viitteet

Aiheesta muualla 
Kuvalinkit:
 Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kalliotorasammal (Cynodontium tenellum)

Kynsisammalet (lahko)
+ (albumi)

+ (lausutaan Plus) on englantilaisen laulaja-lauluntekijä Ed Sheeranin esikoisalbumi, joka julkaistiin 9. syyskuuta 2011. Sitä myytiin ensimmäisellä viikolla yli 102 000 kappaletta. Briteissä albumi on myynyt nelinkertaista platinaa, Australiassa ja Irlannissa kaksinkertaista, Uudessa-Seelannissa yhden platinalevyn verran sekä Kanadassa kultalevyn verran. Yhdysvalloissa albumi ylsi Billboard 200 -listan sijalle 5.

Kappaleet
Kaikki kappaleet kirjoittanut Sheeran & Gosling, ellei toisin mainittu.

The Parting Glass (piiloraita)

Erikoispainoksen bonuskappaleet

Arvostelut 
 Metacritic: 67/100
 AllMusic: 
 The Daily Telegraph:

Lähteet

Aiheesta muualla 
 + discogs.com -sivustolla

Vuoden 2011 esikoisalbumit
Ed Sheeranin albumit
Axel (Tanskan prinssi)

Tanskan prinssi Axel (koko nimeltään Axel Christian Georg, 12. elokuuta 1888 – 14. heinäkuuta 1964), Tanskan ja Islannin prinssi, oli Tanskan kuninkaan Kristian IX:n pojanpoika. Hänen serkkujaan olivat Tanskan kuningas Kristian X, Norjan kuningas Haakon VII, Kreikan kuningas Konstantin I, Englannin kuningas Yrjö V ja Venäjän keisari Nikolai II. 

Prinssi Axel oli aina vuoteen 1953 asti mukana Tanskan kruununperimyslistassa. Lainmuutoksen seurauksena vuoden 1953 jälkeen kruununperimysoikeutettuja olivat Kristian X:n eli hänen serkkunsa jälkeläiset. Niinpä hänen arvonimensä muuttui muodosta Prins til Danmark muotoon Prins af Danmark.

Prinssi Axel palveli 1900-luvun alussa Tanskan laivastossa saavuttaen amiraalin arvon vuonna 1958.

Prinssi Axelin nimi kytkeytyi Suomen vuoden 1918 kuningakuntahankkeeseen. Huhtikuussa 1918 saksalaiset ja tanskalaiset lehdet nimesivät Tanskan prinssi prinssi Axelin ehdokkaaksi Suomen kuningaskeskusteluissa. Vielä elokuun lopulla Suomen Kuvalehti nimesi kuningasehdokas­galleriassaan prinssi Axelin yhtenä mahdollisena vaihtoehtona. Varsinaisia Suomen hallistustason keskusteluja aiheesta ei käyty eli asia oli puhtaasti julkisuuden spekulointia.

Prinssi Axel avioitui keväällä 1919 Tukholmassa serkkunsa Ruotsin prinsessa Margareetan kanssa, joka oli Ruotsin prinssi Carlin ja Tanskan prinsessa Ingeborgin tytär. Heille syntyi kaksi poikaa, Georg (1920–1986) ja Flemming (1922–2002). Asuinpaikkana heillä oli Kööpenhaminan ulkopuolella sijaitseva Bernstorffshøjn huvila Bernstorffin linnan läheisyydessä.

Prinssi Axelista tuli kuljetusliike Itä-Aasian komppanian jäsen vuonna 1932 ja johtaja vuosina 1934–1953. Vuodesta 1938 hän oli sen hallituksen puheenjohtaja. 1930-luvulla prinssi Axelista tuli myös Pohjoismaisen lentoyhtiön SAS:n hallituksen jäsen.

Vuonna 1932 hänestä tuli Kansainvälisen olympiakomitean jäsen. Suomessa prinssi Axel vieraili Helsingin vuoden 1952 olympialaisten ja siellä pidetyn KOK:n istunnon yhteydessä. Urheilun järjestötoiminnassa hän oli myös kansallisesti näkyvä toimimalla Tanskan kuninkaallisen autoklubin puheenjohtajana vuosina 1920–1938. Prinssi Axel luopui KOK-jäsenyydestään vuonna 1958. Hänestä tuli ensimmäinen KOK-jäsen, jolle myönnettiin KOK:n kunniajäsenyys. Hänen tanskalais­seuraajansa KOK:ssa oli Ivar Vind, jonka puoliso kreivitär Alexandra av Rosenborg oli prinssi Axelin veljen Erik av Rosenborgin tytär.

Prinssi Axel ja hänen vuonna 1977 kuollut puolisonsa prinsessa Margareeta on haudattu Bernstorffin linnanpuistoon. Myöhemmin samalta hautapaikalta ovat saaneet leposijansa myös heidän poikansa puolisoineen.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Prinssit
Tanskan kuninkaalliset
Tanskalaiset amiraalit
Kansainvälisen olympiakomitean jäsenet
Tanskalaiset urheiluvaikuttajat
Vuonna 1888 syntyneet
Vuonna 1964 kuolleet
Windwardsaaret

Windwardsaaret ovat Pienten Antillien eteläinen saariryhmä Karibianmerellä. Nimitys tarkoittaa tuulenpuoleisia saaria. Nimitys johtuu pasaatituulten ja merivirtojen synnyttämästä merireitistä Afrikan ja Amerikan välillä, jota pitkin purjelaivat pääsivät helpoiten Atlantin yli. Merireitti päättyi suunnilleen Dominican ja Martiniquen välille ja koska vallitseva tuuli puhaltaa kaakosta, tuosta pisteestä pohjoiseen olevat saaret sijaitsivat myötätuulen eli suojan puolella ja siitä etelään sijaitsevat saaret vastatuulen eli tuulen puolella.

Tämä Windward-Leeward -jako perustuu englantilaiseen näkemykseen. Eri mailla on eriäviä näkemyksiä siitä, mitkä saaret ovat tuulen puolella ja mitkä suojan puolella. Esimerkiksi Trinidad ja Tobago ei näe kuuluvansa Windwardsaariin. Venezuela kutsuu omaa saaristoaan Leewardsaariksi ja muita saaria Windwardsaariksi.

Saaret 
Saariryhmän merkittävimmät saaret pohjoisesta etelään sekä lännestä itään:
 Martinique (Ranska)
 Saint Lucia (Saint Lucia)
 Barbados (Barbados)
 Saint Vincent (Saint Vincent ja Grenadiinit)
 Grenadiinit (Saint Vincent ja Grenadiinit / Grenada)
 Grenada (Grenada)
 Trinidad (Trinidad ja Tobago)
 Tobago (Trinidad ja Tobago)
 Aruba (Alankomaat)
 Curaçao (Alankomaat)
 Bonaire (Alankomaat)
 Venezuelan saaristo (Venezuela)

Pienet Antillit
Anders Johan Adolf Boxström

Anders Johan Adolf Boxström (14. maaliskuuta 1846 Uukuniemi – 30. tammikuuta 1906 Helsinki) oli suomalainen eversti, tilastotieteilijä ja valtioneuvos.

Henkilöhistoria
Boxströmin vanhemmat olivat kirkkoherra Johan Boxström ja Augusta Winter ja puoliso vuodesta 1871 Julia Alfthan. Boxström tuli kadetiksi Haminaan 1858 ja vänrikiksi henkikaartin Volhynian rykmenttiin 1875. Yleisesikunta-akatemian kurssin hän suoritti 1869–1872 ja yleni alikapteeniksi. Suomen kadettikouluun hänet komennettiin 1872 ja nimitettiin 1874 sinne kapteenina sotatieteiden opettajaksi. Everstiluutnantiksi Boxström ylennettiin 1875 ja everstiksi 1878. Hän sai 1880 nimityksen Suomen sotaväen esikuntapäälliköksi, vuosina 1886–1902 hän oli Tilastollisen päätoimiston johtaja. Valtioneuvoksen arvo myönnettiin Boxströmille 1866.

Julkaisuja
 Lärobok i topografi, 1874
 Käsikirja Suomen reservimiehille, 1885, ruots. Handbok för den finska reservmannen
 Kort handledning i kartupptagning, 1888
 Jemförande befolkingsstatistik. Med särskildt afseende å förhållandena i Finland 1750–1890, 1891, suom. Pääpiirteet Suomen väestötilastosta vuosina 1750–1890, 1899–1909

Lähteet

Suomalaiset upseerit
Suomalaiset tilastotieteilijät
 Valtionlaitosten johtajat
Vuonna 1846 syntyneet
Vuonna 1906 kuolleet
Erik Brahe

Erik Brahe  (1552–1614) oli ruotsalainen valtaneuvos. Hän seurasi Sigismundia Puolaan ja kääntyi katoliseksi. Hän oli kuninkaan merkittävimpiä ruotsalaisia luottohenkilöitä. Hän teki Stångebron taistelun jälkeen sovinnon Kaarle-herttuan kanssa, tuomitsi Linköpingissä 1600 valtaneuvoksia, mutta palasi kuitenkin jo samana vuonna Puolaan.

Hänen isänsä oli Per Brahe vanhempi.

Lähteet

Aiheesta muualla
S. Tunberg, Erik Brahe, Svenskt biografiskt lexikon

Ruotsalaiset henkilöt
Valtaneuvokset
Vuonna 1552 syntyneet
Vuonna 1614 kuolleet
Viihdekirjallisuus

Viihdekirjallisuus, myös populaarikirjallisuus on kirjallisuutta, joka pyrkii tavoittamaan monia lukijoita ja viihdyttämään. Perinteisesti ajanvietekirjallisuus on jaettu rakkauskertomuksiin, seikkailu- ja jännityskertomuksiin sekä huumoriin. Kaikista näistä muodoista haetaan siirtymistä todellisuudesta unelmiin sekä hetken huvia. Ero taide- ja viihdekirjallisuuden välillä on kuitenkin liukuva.

Viihdekirjallisuuden piirteitä 

Viihdekirjallisuudessa käytetään periaatteessa samoja kirjallisia aineksia kuin niin sanotussa korkeakirjallisuudessa, ja viihdekirjallisuudella on omat klassikkonsa. Raja muuhun kirjallisuuteen on siten liukuva. Viihdekirjallisuudessa pyritään kuitenkin juonen suurempaan ennustettavuuteen ja se myös jaetaan sukupuolen mukaan. Miestenviihde on ollut pitkään arvostetumpaa, mutta naisille suunnattua viihdettä on alettu tutkia 1980-luvulta alkaen.

Nykyajan viihdekirjallisuus alkoi saada muotoaan 1700-luvun goottilaisessa romaanissa, jonka aineksina olivat erotiikka, mystiikka, kauhu ja jännitys. Tästä versoivat kauhukirjallisuus, jossa goottilaisia aineksia on jäljellä runsaimmin, jännitysviihde ja rakkausromaanit. Viihteelliset historialliset romaanit ovat suosiossa, samoin osa tuon ajan tieteiskirjallisuudesta katsotaan viihteeksi. Englannissa luotiin jo 1700-luvulla tehokas kirjojen levitysjärjestelmä. Siihen kuuluivat vuosimaksulla toimivat kiertävät kirjastot ja kirjojen kotiinkannosta huolehtineet kolptöörit. Perustettiin myös aikakauslehdistöä. 1700-luvun loppupuoli olikin suuren lukuinnostuksen ja kirjallisuuden lisääntymisen aikaa. Romaanit olivat monisatasivuisia ja niitä julkaistiin usein jatkokertomuksina. 

Jo 1800-luvulla jännitysviihde jakautui rikosromaaneihin, ja villin lännen tarinoihin, joita leimaa mennyt kulta-aika ja selkeä käsitys miehuudesta. Myös kauhuromaanit yleistyivät, ja niiden tunnetuimpia kirjoittajia olivat Ann Radcliffe ja Horace Walpole. Tänä aikana syntyi selvä jako “ylemmän” ja “alemman” viihteen välille. Ylempään kuuluivat muun muassa historialliset viihderomaanit. Sotaromaanit alkoivat yleistyä toisen maailmansodan jälkeen.

Rakkausromaaneissa syntyi 1800-luvulla malli, jossa rakkaus ja avioliitto oli onnen edellytys. Rakkausromaaniin kuului myös onnellinen loppu ja kainous seksin suhteen.

Historiaa Suomessa 

1900-luvun alun kansanvalistushenki piti laajalle lukijakunnalle suunnattua viihdekirjallisuutta roskana. Sekä porvarillinen kirjallisuusarvostelu että työväenlehdistö jättivät viihdekirjat yleensä arvostelematta. Viihdekirjallisuus nousi samaan aikaan työväenkirjallisuuden kanssa ja kilpaili osin samasta yleisöstä. Työväenkirjoittajien mielestä ”roskakirjallisuus” vei lukijoita aatteelliselta tai hyvältä kirjallisuudelta tai oli voitontavoittelun väline.

Katso myös 
 Populaarikulttuuri
 Kioskikirjallisuus

Lähteet

Kirjallisuutta 
 

Viihde
Kaunokirjallisuuden lajityypit
Seulonnan keskeiset artikkelit
Brand

Brand viittaa seuraaviin:

 Brand, Henrik Ibsenin romaani
 Brand, ruotsalainen anarkistilehti

Paikkakunta
 Brand (Vorarlberg), kunta itävallassa
 Brand (Baijeri), kunta Saksassa Baijerissa
 Brand-Erbisdorf, kaupunki Saksassa
 Brand (Nuth), kylä Alankomaissa Nuthin kunnassa

Sukunimi
 Adolf Brand, (1874–1945), saksalainen homoaktivisti
 Alexander Brand (s. 1977), kolumbialainen nyrkkeilijä
 Anse Brand ja Anselina Brand ovat opettaja Helvi Annikki Brander-Pitkäsen (1912–1996) kirjailijanimiä
 Chris Brand (s. 1943), brittiläinen psykologi
 Christoffel Brand (1797–1875), eteläafrikkalainen valtiomies
 Charles Brand
Charles Brand (kenraali) (1873–1961), australialainen  prikaatinkenraali I maailmansodassa
Charles Hillyer Brand (1861–1933), yhdysvaltalainen poliitikko, liikemies, juristi ja asianajaja
Charles Brand (kongressiedustaja) (1871–1966), yhdysvaltalainen kongressiedustaja
Charles Amarin Brand (s. 1920), roomalaiskatolisen kirkon ranskalainen prelaatti
Charles John Brand (1879–1949), yhdysvaltalainen maatalousministeriön virkamies
 Daniel Brand (s. 1935), yhdysvaltalainen painija
 David Brand (1912–1979), australialainen poliitikko
 Dionne Brand, (s. 1953), kanadalainen kirjailija
 Dollar Brand, Abdullah Ibrahim, aik. Adolph Johannes Brand (s. 1934), eteläafrikkalainen jazzpianisti ja säveltäjä
 Elton Brand, (s. 1979), yhdysvaltalainen koripalloilija
 Esther Brand (1924–2015), eteläafrikkalainen urheilija
 Glen Brand (1923–2008), yhdysvaltalainen vapaapainija, olympiavoittaja
 Heiner Brand (s. 1952) saksalainen käsipalloilija ja käsipallovalmentaja
 Hennig Brand (n. 1630 – n. 1710), saksalainen alkemisti ja lääkäri
 Henrik Joakimsson Brand, Henrik Jaakkimanpoika Brand (s. 1605), sotilas
 Henry Brand (1814–1892), brittiläinen poliitikko
 Jare Brand (s. 1987), suomalainen rap-artisti
 Jo Brand (s. 1957), brittiläinen feministikoomikko 
 Joakim Didriksson Brand, Jaakkima Didrikinpoika Brand (k. noin 1614) suomalainen sotilas, Muurlan herra
 Joel Brand (1907–1964), holokaustista selviytynyt unkarilainen
 Johannes Brand (1823–1888), Oranjen vapaavaltion neljäs presidentti
 Jule Brand (s. 2002), saksalainen jalkapalloilija
 Katy Brand (s. 1979), englantilainen näyttelijä ja koomikko
 Kris Brand (s. 1983), kanadalainen lentopallonpelaaja
 Max Brand (1892–1944), yhdysvaltalainen kirjailija
 Michael Brand (s. 1958), australialainen tutkija
 Michael Brand (1815–1870), unkarilaisen säveltäjän Mihály Mosonyin alkuperäinen nimi
 Natan Brand (1944–1990), israelilainen pianisti
 Neville Brand (1920–1992) yhdysvaltalainen näyttelijä
 Quintin Brand (1893–1968), brittiläinen lentäjä
 Ralph Brand, (s. 1936), skottilainen jalkapalloilija
 Russell Brand (s. 1975), englantilainen näyttelijä
 Stewart Brand (s. 1938), yhdysvaltalainen kirjailija, toimittaja ja futuristi
 Vance D. Brand (s. 1931), yhdysvaltalainen astronautti
 William Brand (1888–1879), australialainen poliitikko.

Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Valto Kokko

Valto Kokko (26. toukokuuta 1933 – 25. toukokuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen muotoilija, joka suunnitteli valaisimia ja lasiesineitä etenkin Iittalalle.

Maanviljelijäperheessä Pohjois-Karjalan Kuusjärven kunnassa (nyk. Outokumpu) varttunut Valto Kokko opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa metallitaidetta vuodesta 1958 vuoteen 1961. Kokko suunnitteli 1960-luvun alussa muovivalaisimia lohjalaiselle Oy Plastex Ab:lle. 1960-luvun puolenvälin vaiheilla hän siirtyi Iittalan lasitehtaalle muotoilemaan yrityksen ensimmäistä valaisinmallistoa, joka esiteltiin 1966 Finnish Design Centerin Valomentti-näyttelyssä.

Iittalan valaisinosastosta muodostettiin vuonna 1971 oma yrityksensä, i-Valo. Valto Kokko nimitettiin samana vuonna lasitehtaan visuaalisen osaston päälliköksi. Kokon oma käyttölasituotanto ajoittuu 1970-luvun lopulta vuoteen 1993, jolloin hän jäi eläkkeelle. 

Kokon vuonna 1978 suunnittelema Otso-lasisto on valittu New Yorkin modernin taiteen museon kokoelmiin. Hänen muita tunnettuja esineitään ovat kullatut ja hopeoidut Eleglans-pallovalaisimet 1960-luvulta, suorakulmainen Saana-maljakko 1980-luvun alusta sekä jalalliset Avec-lasit.

Lähteet

Kirjallisuutta

Suomalaiset lasitaiteilijat
Vuonna 1933 syntyneet
Vuonna 2017 kuolleet
Valtteri Lehtinen

Valtteri Johannes Nikolai Lehtinen (s. 31. heinäkuuta 1996) on  suomalainen näyttelijä, laulaja ja juontaja. Hänet tunnetaan muun muassa Jani Hellemaan roolistaan draamasarjassa Uusi päivä ja Leevi Koskisen roolista sarjassa Syke.

Lehtinen on valmistunut ylioppilaaksi Tampereen yhteiskoulun lukiosta keväällä 2016.

Ura 
Lehtinen aloitti Ylen Uusi päivä -draamasarjassa Jani Hellemaan roolissa sarjan alussa vuonna 2010. Hän näytteli sarjassa vuoteen 2017 asti, jolloin hänen hahmonsa kirjoitettiin ulos sarjasta. Hän kuitenkin palasi rooliin vielä sarjan viimeisessä osassa loppuvuodesta 2018. Hän näytteli samaa roolia myös Uuden päivän spin-off-sarjassa Vihreät Valot – Väärät bileet. Hän on ollut vuodenvaihteessa 2014 ja 2015 yhtenä juontajana Yleisradion Vuosi vaihtuu -lähetyksissä.

Teatterin lavalla hän on näytellyt muun muassa Kirjurinluodon kesäteatterissa Linjat kuumina -näytelmässä (2013), Laajavuoren kesäteatterin Peppi Pitkätossussa (2012) sekä pääroolin Taaborin kesäteatterin Peter Panissa vuonna 2014. Lehtinen on näytellyt myös Tampereen Työväen Teatterin Seitsemässä veljeksessä vuosina 2007–2008 sekä Tampereen Teatterin Sugar – Piukat paikat -näytelmässä vuosina 2015–2016.

Vuonna 2014 Lehtinen aloitti juontajana YleX-radiokanavalla. Vuoteen 2015 hän oli mukana ohjelmassa Jani Hellemaa & Aapo Rönkkö, jossa hän esitti Uuden Päivän hahmoaan. Vuoden 2016 alusta hän on juontanut omalla nimellään Bäkkäri-ohjelmaa ensin yhdessä Kalle Ruusukallion kanssa, myöhemmin yhdessä kollegansa Thelma Sibergin kanssa. Bäkkäri-ohjelma päättyi kanavalla loppuvuodesta 2018. Kesällä 2015 Lehtisellä oli kanavalla myös oma ohjelma YleX kesätoiveet.

Syksystä 2017 alkaen hän on juontanut Galaxi Play ja Meidän luokka -lastenohjelmia.

Filmografia 
 Metsolat – Muistojen joulu – Eero Eerikki Metsola (1996)
 Uusi päivä – Jani Hellemaa (2010–2017, 2018) 
 Vihreät Valot – Väärät bileet – Jani Hellemaa (2016)
 Kasvukipuja – Janne (2016)
 Pihalla – Elias (2017)
 Syke – Leevi Koskinen (2018–)
 Koukussa – poika poolopaidassa (2018)
 Syke-elokuva: Hätätila – Leevi Koskinen (2021)

Dubbaukset

Teatterirooleja 
 Seitsemässä veljeksessä (Tampereen Työväen Teatteri, 2007–2008)
 Peppi Pitkätossu (Laajavuoren kesäteatteri, 2012)
 Linjat kuumina (Kirjurinluodon kesäteatteri, 2013)
 Peter Pan (päärooli, Taaborin kesäteatteri, 2014) 
 Sugar – Piukat paikat (Tampereen Teatteri, 2015–2016) 
 Vaahteramäen Eemeli, (päärooli, Turun Kesäteatteri, 2016)
 Vesta-Linnea ja aavelapsen arvoitus (Tampereen Työväen Teatteri, 2016)
 Kissa kuumalla katolla (Tampereen Työväen Teatteri, 2016)
 Risto Räppääjä ja Nuudelipää (Kirjurinluodon Kesäteatterissa, 2017)
 Heinähattu, Vilttitossu ja Rubensin veljekset (Taaborin kesäteatteri, 2017)

Lähteet 

Suomalaiset näyttelijät
Elävät henkilöt
Vuonna 1996 syntyneet
Euran Työväen Urheilijat

Euran Työväen Urheilijat (ETU) on Euran kunnassa toimiva urheiluseura. Sen lajeihin kuuluvat nykyään uinti, vesipallo sekä yleisurheilu. ETU on perustettu vuonna 1963

Seuran vesipallojoukkue on pelannut Vesipallon SM-sarjassa viimeksi kaudella 2009–2010. ETU:n paras sarjasijoitus on myös samalta kaudelta. Joukkue selvisi valieriin ja hävisi pronssiottelussa Turun Uimareille.

Kotiottelunsa ETU pelaa Euran urheilutalossa sijaitsevassa uimahallissa.

Lähteet
Suomen vesipalloilun historiaa 1908–2004 
Vesipallon SM-sarjan tilastot 2006–2012

Aiheesta lisää
Euran Työväen Urheilijat Facebookissa

Suomalaiset yleisurheiluseurat
Suomalaiset uintiseurat
Euralaiset urheiluseurat
Vuonna 1963 perustetut urheiluseurat
Sassi

Sassi tarkoittaa seuraavia:

Henkilöitä 

Eerikki Sassi (1837–1904), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies
Eeva Sassi-Korhonen (1895–1937), suomalainen kommunistipoliitikko
Ferjani Sassi (s. 1992), tunisialainen jalkapalloilija
Mirja Sassi (s. 1928), suomalainen päätoimittaja
Moritz Sassi (1880–1967), itävaltalainen lintutieteilijä
Mossaâb Sassi (s. 1990), tunisialainen jalkapalloilija
Pekka Sassi (s. 1969), suomalainen mediataiteilija
Sadok Sassi (s. 1945), tunisialainen jalkapalloilija

Paikkakunta
 Sassi, asuntoalue Valkeakosken 12. kaupunginosassa
 Sassi di Matera, Materan vanha kaupunginosa Italiassa

Tähtitiede
7500 Sassi, asteroidi
 

Sukunimet
Viinamäki (täsmennyssivu)

Viinamäki viittaa seuraaviin:

Paikannimiä 
Viinamäki, asuinalue Siilinjärvellä
Viinamäki, kylä Jalasjärven Hirvijärvellä
Viinamäen kansakoulu, vuosina 1920–1966 toiminut kyläkoulu

Sukunimenä 
Elina Ala-Fossi o.s. Viinamäki (s. 1952), juoksija, liikunnanopettaja
Kalle Viinamäki (1887–1944), jääkäri
Tero Viinamäki (s. 1987), pesäpalloilija.

Sukunimet
Häyrynen

Häyrynen on suomalainen sukunimi:

Filip Häyrynen, espoolainen kuoronjohtaja, rehtori ja opettaja
Heikki Häyrynen (1874–1943), nimismies, sotakamreeri, vanhojen esineiden keräilijä ja luonnonsuojelun harrastaja
Heikki Häyrynen (1875–1915), satulaseppä, kansanedustaja (sdp)
Maunu Häyrynen (s. 1961), taidehistorioitsija, maisemantutkimuksen professori
Yrjö-Paavo Häyrynen (1933–2014), psykologi, professori
Yrjö Hormia (ent. Häyrynen, 1900–1963), pappi ja kirjailija

Muita 
 Häyrynen, järvi Ristijärvellä

Katso myös
 Häyrinen
Mellerud

Mellerud on samannimisen Mellerudin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Dalslandin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 750 asukasta.

Mellerud oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla 

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kauppalat
Staffanstorp

Staffanstorp on samannimisen Staffanstorpin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 808 asukasta.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Höganäs

Höganäs on samannimisen Höganäsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 107 asukasta.

Höganäs oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit
Sjöbo

Sjöbo on samannimisen Sjöbon kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 724 asukasta.

Sjöbo oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kauppalat
Tranås

Tranås on samannimisen Tranåsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 197 asukasta.

Tranås oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit
Vetlanda

Vetlanda on samannimisen Vetlandan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 13 050 asukasta.

Vetlanda oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

Väestönkehitys

Lähteet

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit
Kumpulainen

Kumpulainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Janne Kumpulainen (s. 1991), jääkiekkoilija
Juhani Kumpulainen (1925–1991), näyttelijä
Jussi Kumpulainen (s. 1976), koripalloilija
Kalervo Kumpulainen (1915–1989), näyttelijä
Keijo Kumpulainen (s. 1963), keskimatkojen juoksija
Kristiina Kumpulainen (s. 1966), kasvatustieteilijä, esi- ja alkuopetuksen professori
Pentti Kumpulainen (s. 1949), laulaja
Petter Kumpulainen (1817–1880), valtiopäivämies
Sakari Kumpulainen (s. 1938), päätoimittaja
Sepi Kumpulainen (s. 1976), huumorimusiikin esittäjä
Sirkku Kumpulainen (s. 1956), kestävyysjuoksija
Unto Kumpulainen (1917–2000), elokuvaaja
Veikko Kumpulainen (1912–1977), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos

Entinen tai muu nimi
Pirjo Aho, o.s. Kumpulainen (s. 1952), keihäänheittäjä
Mirjam Himberg, myös Mirjam Kumpulainen (1925–1999), näyttelijä, ohjaaja
Hynynen

Hynynen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Antti Hynynen (s. 1984), jalkapalloilija
Janne Hynynen, muusikko
Jouni Hynynen (s. 1970), muusikko, kirjailija, juontaja
Jukka "Juka" Hynynen (s. 1980), muusikko, tuottaja
Kullervo Hynynen (s. 1954), fysiikan professori
Mari Hynynen, Mari Perankoski (s. 1970), näyttelijä ja käsikirjoittaja
Paavo Hynynen (1917–1941), runoilija, lakitieteen ylioppilas, kaatui jatkosodassa
Tommi Hynynen (1987–2020), valokuvaaja
Veli-Matti Hynynen (s. 1983), salibandyn pelaaja
Ville Hynynen, suomentaja.
Yoshihide Kiryū

Yoshihide Kiryū (, s. 15. joulukuuta 1995) on japanilainen pikajuoksija.

Kiryū juoksi 3. marraskuuta 2012 Fukuroissa 100 metrin juoksussa ajan 10,19 sekuntia. Kukaan ei ollut aiemmin juossut alle 18-vuotiaiden ikäluokassa häntä kovempaa. 29. huhtikuuta 2013 hän juoksi 100 metriä aikaan 10,01 ja sivusi Darrel Brownin alle 20-vuotiaiden maailmanennätystä. IAAF ei kuitenkaan hyväksynyt aikaa maailmanennätykseksi, koska kilpailussa käytössä ollut tuulimittari ei täyttänyt kansainvälisiä vaatimuksia.

Kiryū karsiutui Moskovan MM-kilpailuissa 2013 100 metrin alkuerissä ja kuului kuudenneksi sijoittuneeseen Japanin joukkueeseen 4 × 100 metrin viestissä. Hän juoksi  Osakassa helmikuussa 2014 60 metrin juoksun sisäratojen alle 20-vuotiaiden Aasian ennätyksen 6,59. Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014 hän karsiutui 60 metrin välierissä. Hän juoksi samana keväänä 100 metrin alle 20-vuotiaiden Aasian ennätyksen 10,10 Hiroshimassa huhtikuussa ja 10,05 Kumagayassa toukokuussa. Eugenen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2014 hän saavutti pronssia 100 metrillä ajalla 10,34 ja hopeaa 4 × 100 metrin viestissä.

Kiryū juoksi kolmannen osuuden Japanin pikaviestijoukkueessa, joka sai pronssia IAAF World Relays -kilpailuissa 2015. Hän karsiutui 60 metrin välierissä Portlandin MM-hallikilpailuissa 2016. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän karsiutui 100 metrin alkuerissä ja juoksi kolmannen osuuden Japanin 4 × 100 metrin viestijoukkueessa, joka sai hopeaa Aasian ennätysajalla 37,60. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 Kiryū sai pronssia Japanin pikaviestijoukkueessa.

9. syyskuuta 2017 Kiryū alitti ensimmäisenä japanilaisena 10 sekunnin rajan sallituissa oloissa juostuaan ajan 9,98 s. Jakartan Aasian kisoissa 2018 hän voitti kultaa 4 × 100 metrin viestissä. Hän saavutti Dohan Aasian-mestaruuskilpailuissa 2019 kultaa 100 metrillä ajalla 10,10.

Kiryū juoksi Dohan MM-kilpailuissa 2019 kolmannen osuuden Japanin pikaviestijoukkueessa, joka saavutti pronssia Aasian ennätysajalla 37,43. Samojen kisojen 100 metrillä hän karsiutui välierissä.

Henkilökohtaiset ennätykset

Ulkoradat

Sisäradat

Lähteet 
 

Japanilaiset pikajuoksijat
Japanilaiset olympiamitalistit
Vuonna 1995 syntyneet
Elävät henkilöt
Hyvönen

Hyvönen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Anna-Liisa Hyvönen (1926–2021), poliitikko (SKDL)
Antti Hyvönen, painija
Antti Hyvönen (1900–1988), poliitikko, Sirola-opiston vararehtori (SKP)
Eero Hyvönen (s. 1959), toimittaja, Julkisen sanan neuvoston puheenjohtaja
Eero Hyvönen (s. 1957), tietojenkäsittelytieteilijä ja professori
Esa Hyvönen, helluntailainen pastori
Frida Hyvönen (s. 1977), ruotsalainen laulaja ja lauluntekijä
Gustaf Walfrid Hyvönen (1877–1921), suomalainen kauppias ja lahjoittaja
Hannes Hyvönen (s. 1975), jääkiekkoilija
Heikki Hyvönen, Salmin Feodor (1924–2011), kansanmuusikko
Heikki Hyvönen (s. 1967), jääpalloilija
Heikki Hyvönen (s. 1989), jääkiekkoilija
Helena Hyvönen (s. 1960), juoksija
Helena Hyvönen (s. 1950), tekstiilitaiteilija
Jaakko Hyvönen (s. 1999), jalkapalloilija
Janne Hyvönen (s. 1992), pesäpalloilija
Johan Hyvönen (1895–1918), jääkärivänrikki
Juho Hyvönen (1891–1975), kansanedustaja (Maalaisliitto) ja asianajaja, varatuomari
Katri Stigell-Hyvönen (1898–1968), musiikinopettaja ja kuoronjohtaja
Kristina Hyvönen (1859–1950), kirjailija
Lauri Hyvönen (s. 1984), raviselostaja ja -toimittaja
Lea Hyvönen (s. 1946), eläinlääkäri ja elintarviketeknologian professori
Maire Hyvönen, o. s. Karila, entinen Ropponen (1919–2003), elokuvanäyttelijä
Markku Hyvönen (s. 1964), näyttelijä, teatteriohjaaja ja käsikirjoittaja
Matti Hyvönen (s. 1948), laulaja
Matti Hyvönen (1929–2011), kirjailija
Matti Hyvönen (1882–1958), opettaja, puutarhaviljelijä ja puutarhakirjojen tekijä
Mauno Hyvönen (1925–2021), näyttelijä ja elokuvaohjaaja
Mirjami Hyvönen (s. 1985), Tiktak -yhtyeen basisti
Osmo Hyvönen (1920−1999), sotakirjailija
Pirkko Hyvönen, kasvatustieteen tohtori ja dosentti
Päivi Hyvönen (s. 1961), viisiottelija ja korkeushyppääjä
Ritva Hyvönen (s. 1938), korkeushyppääjä
Salla Hyvönen (s. 2004), jalkapalloilija
Tapani Hyvönen (s. 1947), muotoilija ja toimitusjohtaja
Timo Hyvönen (s. 1961), kauppatieteilijä ja professori
Valde Hyvönen (1890–1955), maanviljelysneuvos, OKO:n pääjohtaja
Veikko O. Hyvönen (1929–2018), oikeustieteilijä ja professori
Viivi Hyvönen (s. 1981), kirjailija
Väinö E. Hyvönen (1903–1987), rovasti ja kirjailija.
Ristola (täsmennyssivu)

Ristola on suomalainen sukunimi:

Ristola, Köyliön kylä Satakunnassa
Ristolan muinainen asuinpaikka Lahdessa

Sukunimi
Aleksi Ristola (s. 1989), jalkapalloilija
Eija Ristola (s. 1956), pika-aitajuoksija ja viisiottelija
Pekka Ristola (s. 1929), yhdistetyn hiihtäjä
Tuomo Ristola (1930–2008), koripalloilija

Sukunimet
David Zurutuza

David Zurutuza Veillet (s. 19. heinäkuuta 1986 Rochefort, Charente-Maritime, Ranska) on espanjalais-ranskalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Real Sociedadia ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

Seurajoukkueura 
Zurutuza pelasi juniorivuosiensa jälkeen Real Sociedadin reservijoukkueessa Real Sociedad B:ssä 81 Segunda División B:n ottelua tehden viisi maalia vuosien 2005–2009 aikana. Kaudeksi 2007–2008 hänet lainattiin Eibariin, jossa pelasi 24 Segunda Divisiónin ottelua ja teki kaksi maalia. Kaudella 2008–2009 Zurutuza teki debyyttinsä Real Sociedadin Segunda Divisiónissa pelanneessa edustusjoukkueessa, mutta pelasi vielä tuota yhtä ottelua lukuun ottamatta reservijoukkueessa. Seuraavalla kaudella hän pelasi ainoastaan edustusjoukkueessa, joka nousi kauden päätteeksi Primera Divisióniin.

Zurutuza pelasi ensimmäisen ottelunsa Primera Divisiónissa 29. elokuuta 2010 Villarrealia vastaan. Ensimmäisen maalinsa hän teki 28. marraskuuta 2010 Sporting de Gijónin verkkoon. Kauden 2018–2019 loppuun mennessä hän on pelannut Real Sociedadin edustusjoukkueessa 262 ottelua, joista pääsarjassa 233.

Lähteet 
 
 
 

Espanjalaiset jalkapalloilijat
Ranskalaiset jalkapalloilijat
Baskijalkapalloilijat
Vuonna 1986 syntyneet
Elävät henkilöt
Art Students League of New York

Art Students League of New York on New Yorkissa sijaitseva taidekoulu. Koulu on tarjonnut noin 130 vuoden ajan kohtuuhintaisia ja joustavasti järjestettyjä kursseja kaikenlaisille oppilaille, ja siellä on aina opiskellut sekä harrastajia että ammattitaiteilijoita. Koulussa voi opiskella täysipäiväisesti, mutta arvosanoja tai tutkintoja ei ole mahdollista suorittaa. Tavoitteena on muutenkin ollut vapaamuotoisuus ja epävirallisuus.

Art Students League perustettiin vuonna 1875. Tarkoituksena oli täydentää 1863 perustetun National Academy of Designin opinto-ohjelmaa ja tarjota vaihtoehtoja ja lisää joustavuutta tarjolla oleviin taideopintoihin. Art Students League jatkoi silti toimintaansa, vaikka National Academy muuttikin opinto-ohjelmaansa parin vuoden kuluttua.

Koulu oli suosittu 1920- ja 1930-luvuilla, jolloin opettajajana toimi muun muassa Thomas Hart Benton. Oppilaina oli muiden ohessa Jackson Pollock ja muita 1940-luvulla tunnetuiksi tulevia taiteilijoita, ja toisen maailmansodan jälkeisinä vuosina koulussa toimi monia modernisteja. Koulun merkitys kuitenkin laski 1960-luvulla muun muassa koska taiteessa siirryttiin kohti minimalismia, valokuvaa ja käsitetaidetta. Koululla on silti yhä merkitystä kaikille avoimena kädellä tekemiseen keskittyvänä kouluna. Sille on kysyntää myös siksi, että useimmat tutkintoon valmistavat taiteen oppilaitokset eivät tarjoa intensiivistä opetusta piirtämisessä ja realistisessa maalauksessa.

Koulu toimii rakennuksessa, joka on mukana National Register of Historic Places -listauksessa.

Opettajia ja luennoitsijoita

Useita vuosikymmeniä opettivat monet taiteilijat. George Bridgman opetti anatomiaa ja elävän mallin piirustusta noin 45 vuotta, yhteensä noin 70 tuhannelle oppilaalle. Hänen jälkeensä työtä jatkoi Robert Beverly Hale. Muita pitkään toimineita opettajia olivat Frank Mason joka opetti 50 vuotta ja Kenneth Hayes Miller, Peter Golfinopoulos ja Knox Martin, kaikki kolme opettivat noin 40 vuotta. William Zorach opetti 30 vuotta, veistoa opetti pitkään taas Jose De Creeft. Myös Will Barnet opetti puolen vuosisadan ajan 1990-luvulle asti.

Muita tunnettuja koulussa opettaneita taiteilijoita ovat olleet George Bellows, Thomas Hart Benton, Arthur Wesley Dow, Thomas Eakins, George Grosz.

Tunnettuja oppilaita

Koulun kuuluisia oppilaita ovat olleet muiden muassa Ai Weiwei, Thomas Hart Benton, Lee Bontecou, Louise Bourgeois, Alexander Calder, Charles Dana Gibson, Clement Greenberg, Winslow Homer, Donald Judd, Roy Lichtenstein, Knox Martin, Louise Nevelson, Barnett Newman, Georgia O'Keeffe, Jackson Pollock, Robert Rauschenberg, Man Ray, villin lännen kuvaaja Frederic Remington, Norman Rockwell, Mark Rothko, maataiteilija Robert Smithson, Frank Stella, George Tooker ja Cy Twombly.

Katso myös
Ateljeeopetus

Lähteet

Aiheesta muualla

Art Students League of New York verkkosivut

Yhdysvaltalaiset kuvataideoppilaitokset
Manhattanin kulttuuri
Lähteenmäki

Lähteenmäki on suomalainen sukunimi ja paikkakunta:

Antti Lähteenmäki (s. 1949), valmentaja ja urheilumanageri
Ari Lähteenmäki (s. 1961), jääkiekkoilija
Bruno Lähteenmäki (s. 1962), muusikko 
Eino Lähteenmäki (1889–1978), lyseon rehtori
Emil "Hippi" Lähteenmäki (s. 1979), muusikko
Iivari Lähteenmäki (1900–1979), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Ilkka Lähteenmäki (taiteilijanimi Ilkka Hemming, s. 1942–2022), laulaja, televisionäyttelijä, tiedottaja ja kunnallispoliitikko
Laura Lähteenmäki (s. 1973), nuortenkirjailija ja toimituspäällikkö
Leo Lähteenmäki (1907–1982), näyttelijä
Leo Lähteenmäki (s. 1991), uimari ja vammaisurheilija
Maija Lähteenmäki (s. 1945), diplomaatti
Mailis Lähteenmäki (s. 1944), taidemaalari
Maria Lähteenmäki (s. 1957), historioitsija, dosentti, professori ma.
Matti Lähteenmäki  (s. 1962), pesäpallotuomari
Olavi Lähteenmäki (1909–2006), pappi, poliitikko (kokoomus)
Pentti Lähteenmäki (1930–2017), mainospäällikkö, harrastelijanäyttelijä ja muusikko
Pertti Lähteenmäki (1950–2022), sanoittaja ja muusikko
Sami Lähteenmäki (s. 1989), jääkiekkoilija
Tiina ("Toni") Lähteenmäki (s. 1964), muusikko
Toni Lähteenmäki (s. 1992), autourheilija.

Muita
Erik Kivi eli Erkki Kiviranta, alk. Erkki Lähteenmäki (1881–1954), amerikansuomalainen muusikko
Krista Pärmäkoski, o.s. Lähteenmäki (s. 1990), maastohiihtäjä ja olympiamitalisti
Nora Rinne, o.s. Lähteenmäki (s. 1973), näyttelijä
Päivi Ikola, o.s. Lähteenmäki (s. 1965), pesäpalloilija

Paikkoja
Lähteenmäki, muinaislöytöpaikka

Sukunimet
Peltoniemi

Peltoniemi on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Antti Peltoniemi, rakennusalan yrittäjä
Arto Peltoniemi (s. 1966), seiväshyppääjä.
Asko Peltoniemi (s. 1963), seiväshyppääjä
Elliina Peltoniemi (s. 1978), kuvataiteilija
Heidi Peltoniemi (s. 1978), sellisti
Hintrikki Peltoniemi (1854–1936), pelimanni, jonka mukaan sai nimensä Peltoniemen Hintrikin surumarssi
Jukka Peltoniemi (s. 1956), pesäpalloilija ja pelinjohtaja
Jusa Peltoniemi (s. 1973), kirjailija 
Kauno Peltoniemi (1899–1990), varatuomari ja kalanviljelyn kehittäjä
Maarit Peltoniemi (s. 1969), laulaja
Marika Peltoniemi (s. 1984), kilpakävelijä
Markku Peltoniemi (s. 1943), tekniikan tohtori, geofyysikko ja professori
Markku Peltoniemi (s. 1948), jalkapalloilija
Pauli Peltoniemi (s. 1962), kymmenottelija
Petri Peltoniemi (s. 1970), seiväshyppääjä
Päivi Peltoniemi (s. 1963), koripalloilija
Sari Peltoniemi (s. 1963), kirjailija ja opettaja
Teuvo Peltoniemi (s. 1950), A-klinikkasäätiön viestintäjohtaja, Tiimi-lehden ja Päihdelinkin päätoimittaja
Uuno Peltoniemi (1907–1989), rehtori ja päätoimittaja
Juhana Rossi

Juhana Rossi on suomalainen toimittaja, joka työskentelee nykyisin Talouselämän toimituspäällikkönä. Aikaisemmin hän on työskennellyt muun muassa Ylioppilaslehden toimitussihteerinä 2000–2001, kirjallisuuslehti Parnasson päätoimittajana 2003–2005, Helsingin Sanomien taloustoimittajana sekä The Wall Street Journalin toimittajana. Hän on myös toiminut Taloustoimittajien yhdistyksen puheenjohtajana.

Rossi on opiskellut englantilaista filologiaa ja toiminut paitsi toimittajana, myös kaunokirjallisuuden kääntäjänä sekä musiikin sanoittajana. Hän on sanoittanut muun muassa Ultra Bra -yhtyeen vuonna 1995 tehdyn kappaleen ”Ampukaa komissaarit, nuo hullut koirat!”.  

Vuonna 2021 julkaistiin Rossin kirjoittama Nokian entisen toimitusjohtajan Olli-Pekka Kallasvuon elämäkerta Puhelin soi öisin.

Lähteet 

Suomalaiset toimittajat
Syntymävuosi puuttuu
Elävät henkilöt
Suikkanen

Suikkanen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Jani Suikkanen (s. 1971), jalkapalloilija
Kai Suikkanen (s. 1959), jääkiekkoilija
Raimo Suikkanen (1942–2021), kilpapyöräilijä ja maastohiihtäjä
Tuomas Ragvaldinpoika Suikkanen (1713–1781), kirkonrakentaja
Tuomas Tuomaanpoika Suikkanen (1752–1807), kirkonrakentaja, edellisen poika
Pellinen

Pellinen on suomalainen sukunimi, joka tulee Pekka-nimisten lempinimestä Pelli. "Pelli" on suomalaistunut versio Pelle-nimestä, joka on Pekka (Per) -nimen kansanomainen kutsumamuoto (lempinimi).

Pellinen on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

Aku Pellinen (s. 1993), suomalainen moottoriurheilija
Aleksanteri Pellinen, jääkärivaravääpeli
Annikki Pellinen, näytelmäkirjailija
Eila Pellinen (1938–1977), laulaja
Eila Pellinen (s. 1947), keskimatkojen juoksija
Heikki Pellinen (1896–1971), paperi-insinööri, professori
Jaakko Pellinen (s. 1988), jääkiekkoilija
Jouni Pellinen (s. 1983), freestyle-laskija
Jukka Pellinen (1925–2011), graafinen suunnittelija ja teollinen muotoilija
Jukka Pellinen (1910–1953), Lapin kullankaivaja
Jyrki Pellinen (s. 1940), kirjailija
Kalervo Pellinen (1905–1961), Turun kaupunginjohtaja
Kati Pellinen (s. 1960), trubaduuri
Kyllikki Pellinen (1912–1998), suomalainen opettaja ja kirjailija
Martti Pellinen (1919–2002), suomalainen kirjailija
Matti O. Pellinen (1925–1997), nuortenkirjailija
Onni Pellinen (1899–1945), kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiamitalisti ja painivalmentaja
Ossi Pellinen (s. 1983), jääkiekkoilija
Paavo Pellinen (1897–1943), inkeriläissyntyinen neuvostoliittolainen hallinto- ja puoluevirkailija
Risto Pellinen (s. 1944), Ilmatieteen laitoksen avaruustutkimuksen emeritusprofessori.

Viitteet
Haakana

Haakana on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Anna-Liisa Haakana (s. 1937), nuortenkirjailija
Kari Haakana (s. 1973), jääkiekkoilija
Kari Haakana, digimedia-asiantuntija
Miska Haakana (s. 1996), muusikko ja YouTube-videoiden tekijä
Veikko Haakana (1923–2018), kirjailija