Kemi

Kemi on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Lapin maakunnassa, Kemijoen suistossa. Kemissä on  asukasta ({{#time: j. F\t\a Y |  }}), ja sen pinta-ala on  km² ({{#time: j. F\t\a Y | }}), josta  km² maata,  km² sisävesiä ja loput  km² merta.
Maapinta-alaltaan Kemi on Lapin maakunnan kunnista pienin, ja tiheimmin asuttu. Sen naapurikuntia ovat Keminmaa, Simo ja Tornio. Kemi on Lapin maakunnan kolmanneksi suurin kunta väkiluvultaan. Sana kemi tarkoittaa kuivaa ja kovapohjaista, ohutmultaista, huonokasvuista ketoa, tannerta, kenttää tai useimmiten niittyä.

Vuonna 2015 Kemin kaupunki sekä Keminmaan ja Simon kunnat neuvottelivat yhdistymisestä uudeksi Kemin kaupungiksi. Liitoksen oli tarkoitus toteutua vuoden 2017 alusta. Kemin ja Simon kunnanvaltuustot hyväksyivät yhdistymisehdotuksen, mutta Keminmaan valtuusto hylkäsi sen.

Historia 

Kemin kaupunki perustettiin Keisarillisen Majesteetin asetuksella 5. maaliskuuta 1869. Kemin satama perustettiin samanaikaisesti, ja kaupunki sai myös tapulikaupunkioikeudet eli oikeudet ulkomaankauppaan. Jo ennen kaupunkioikeuksia oli Kemiin perustettu puunjalostusteollisuutta (Laitakarin höyrysaha vuonna 1863).

Kaupungin perustamisen jälkeen Kemin seutu kasvoi nopeasti yhdeksi merkittävimmistä puunjalostusteollisuuden keskittymistä Suomessa. Kemi Oy aloitti toimintansa 1893, Kemi Oy:n sulfiittiselluloosatehdas käynnistettiin 1919. Veitsiluoto Oy:n juuret ulottuu osin Metsähallituksen  Veitsiluodon saarelle Kemin edustalle vuonna 1922 perustamasta sahasta. Veitsiluoto Oy perusti saarelle selluloosatehtaan vuonna 1930. Teollisuuden kasvun myötä myös liikenneyhteydet paranivat: rautatie vuonna 1902 ja lentokenttä vuonna 1939. Kemin rautatieasema on edelleen tärkeä rautatieliikenteen solmukohta.

Vuoteen 1931 teollisuuslaitokset ja työväestön asuinalueet sijaitsivat maalaiskunnissa kaupungin ulkopuolella. Vuoden 1931 alussa esikaupungit tehtaineen liitettiin kaupunkiin ja kaupunki muuttui teollisuus- ja työläiskaupungiksi. Kaupungin maapinta-ala nousi 5,8 neliökilometristä 83,5 neliökilometriin. Väkiluku kasvoi 3 543:sta 16 795:een. Kemin nykyinen pinta-ala on vajaa 94 neliökilometriä, mikä tekee siitä Pohjois-Suomen pienimmän kunnan.

Talvi- ja jatkosotien aikana Kemin kaupunki säästyi pommituksilta, mutta Lapin sodassa saksalaiset räjäyttivät Kemijoen sillat ja yrittivät myös kaataa Kemin kaupungintalon räjäyttämällä siitä kolme kerrosta pois talon alaosasta. Kemin kaupungintalo oli kuitenkin poikkeuksellisten hissikuilujensa ansiosta niin vahvarakenteinen, ettei se kaatunut. Lisäksi suomalaiset sotilaat olivat tyhjentäneet talon yläkerroksissa sijaitsevan vesitornina toimivan vesisäiliön ennen räjäytystä. Kemin kaupungintalo kunnostettiin ja sitä myös laajennettiin myöhemmin.

Vuonna 1949 Kemijoen uittotyömaan lakoilut päättyivät kahden ihmisen kuolemaan Kemin veritorstain mielenosoitusmarssin aikana 18. elokuuta.

Puunjalostusteollisuuden edelleen laajentuessa paperi- ja kartonkiteollisuuteen Kemistä kasvoi 1960-luvulle tultaessa lähes 30 000 asukkaan kaupunki. Kemi oli tuolloin toiseksi tärkein ja suurin Pohjois-Suomen kaupungeista heti Oulun jälkeen. 1970-luvulla automaation vähentäessä teollisuuden työvoiman tarvetta, ja valtion keskittäessä virastojaan läänin pääkaupunkiin Rovaniemelle, Kemin väkiluku kääntyi selvään laskuun.

Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Korkeimmillaan Kemin väkiluku oli 1960-luvun puolivälissä, jolloin se oli lähes 33.000.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kemissä oli 21 256 asukasta, joista 20 951 asui taajamissa, 97 haja-asutusalueilla ja 208:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kemin taajama-aste on 99,5 %. Kemin taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kemin keskustaajama ulottuu osittain myös Keminmaan kunnan ja pieniltä osin Tornion kaupungin alueelle. Yhteensä Kemin keskustaajamassa on 26 832 asukasta ja sen pinta-ala on 49,94 neliökilometriä.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kemissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Kemin seurakunta (ent. Kemin kaupunkiseurakunta)

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kemissä toimii Kemin helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kemin alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.

Ilmasto

Alue

Kemin kaupunginosat 
Kemin kaupunki on jaettu kuuteen suuralueeseen, jotka puolestaan on jaettu 16 tilastoalueeseen. Kemin keskustan suuralueeseen, Sauvosaareen, kuuluvat Sauvosaaren, Peurasaaren ja Karjalahden tilastoalueet. Keskustasta pohjoiseen on Koivuharjun suuralue, johon kuuluvat tilastoalueet Koivuharju, Karihaara ja Paattio. Kaupungin itäosassa sijaitsee Kivikon suuralue, joka muodostuu Kivikon, Tervaharjun ja Nauskan tilastoalueista. Syväkankaan suuralue sijaitsee keskustasta kaakkoon ja se muodostuu Syväkankaan, Takajärven ja Ritikan tilastoalueista. Hepolan suuralue on eteläisintä Kemiä ja siihen kuuluvat Hepola, Ajoksen ja Rytikarin tilastoalueet. Kuudenteen Merikemin suuralueeseen kuuluvat Kemin edustan saaret kuten Selkäsaari ja Perämeren kansallispuiston saaristo. Suuralueeseen kuuluu vain yksi samanniminen tilastoalue. Tilastoalueet on ajettu vielä yhteensä 63 pienalueeseen.

Elinkeinoelämä 

Kemi tunnetaan perinteisenä teollisuuskaupunkina ja suurimpia yksityisiä työllistäjiä kaupungissa ovat olleet Stora Enson Veitsiluodon paperitehdas sekä Karihaarassa toimiva Metsä Fibren ja Finnforestin puunjalostusteollisuus (saha, Kemin sellutehdas ja Kemin kartonkitehdas). Veitsiluodon tehtaan lakkautus syksyllä 2021 olikin kova isku. Merkittävä teollinen työnantaja kemiläisille on myös Outokumpu Oyj:n tytäryhtiön Outokumpu Chrome Oy:n omistama Elijärven kromikaivos, joka sijaitsee Keminmaan Elijärvellä. Kemin Ajoksessa taas sijaitsee kauppamerenkulun kannalta merkittävä Suomen toiseksi pohjoisin syväsatama sekä tuulivoimapuisto.

Kemi on kohottanut profiiliaan matkailun alalla. Ensimmäinen kasvuohjelma laadittiin 2011, ja vuosikymmenen loppupuolella kasvuohjelman tavoitteena oli saada Kemistä Lapin ympärivuotisen matkailun ykköskohde vuoteen 2020 mennessä. Kaupungin tunnetuimpia matkailunähtävyyksiä ovat muun muassa Kemin lumilinna, jäänmurtaja Sampo, tuulivoimapuisto, Kemin Jalokivigalleria ja kaupungin sisäsataman alue.

Liikenne

Kemin kautta kulkevat valtatie 4 ja Oulu–Tornio-rata, joista siellä erkanevat valtatie 29 ja Rovaniemen rata. Kemissä on lentokenttä, rautatieasema ja linja-autoasema.

Etäisyyksiä Kemistä
Kilpisjärvi 480 km
Oulu 105 km
Rovaniemi 115 km
Tornio 25 km

Koulutus 

Kemiin on kehittynyt monipuolinen koulutustarjonta. Kemissä on viisi peruskoulua (joista kolme yläastetta), ja siellä sijaitsee Kemin lyseon lukio ja Kemin aikuislukio. Laajaa ammatillista koulusta tarjoaa Ammattiopisto Lappian ja Lapin ammattikorkeakoulun Kemissä sijaitsevat yksiköt.

Lapin yliopistolla on ollut Kemissä toimipiste vuodesta 1985: aluksi täydennyskoulutus­keskuksen alaisuudessa ja vuodesta 1994 lähtien Muotoilu- ja yrityspalvelut -nimisenä erillisyksikkönä.
Oulun yliopisto perusti vuonna 1995 Ympäristöteknologian tutkimuskeskuksen Kemiin, jossa se toimi yhteistyössä Meri-Lapin Studiokylän kanssa. Vuonna 1996 perustettiin samoihin tiloihin Mikroelektroniikan instrumentointilaboratorio. Vuoden 1998 alusta nämä Lapin ja Oulun yliopistojen yksiköt yhdistyivät Meri-Lappi Instituutiksi.

Kulttuuri 

Kemin kulttuurikeskus kokoaa yhteen paikallista kulttuuritarjontaa. Sen suojista löytyvät kaupunginkirjasto, taidemuseo, historiallinen museo, musiikkiopisto, kansalaisopisto ja Kemin kaupunginteatteri.
Kemissä järjestetään kesäisin myös musiikkifestivaaleja, kuten Satama Open Air, Alhonkaturock (2004–2010) ja lapsille suunnattu Rondelli.
Power metal -yhtye Sonata Arctican kotikaupunki on Kemi.
Kemin sarjakuvapäivät ovat kuuluneet jokavuotisiin perinteisiin jo vuodesta 1981 lähtien. Kemin Sarjakuvapäivät järjestää Kemin sarjakuvakeskus.

Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Kemissä kolme kertaa, vuosina 1919, 1939 sekä 1955.

Museot 

Kemin taidemuseo toimii Kulttuurikeskuksen tiloissa.

Kemin historiallisen museo toimi vuoteen 2012 osoitteessa Sauvosaarenkatu 11. Museon rakennus on alun perin rakennettu Pohjoismaiden Yhdyspankin Kemin konttorille vuonna 1928 ja pankki toimi rakennuksessa aina vuoteen 1954. Pankin lisäksi talossa toimi myöhemmin myös pääpostikonttori ja apteekki. Pääkirjaston käytössä rakennus oli vuosina 1954–1990. Historiallinen museo toimi talossa kevättalvesta 1993–2012. Vuodesta 2015 museo sijaitsee kulttuurikeskuksessa. Museossa järjestetään näyttelyitä omista kokoelmista ja kulttuurin eri ilmiöistä.Historiallisen museon alaisuudessa toimii myös yli 200 vuotta vanha Yli-Jaakheikin savupirtti Meripuistossa, jossa voi kesäisin tutustua menneen ajan elämiseen ja asumiseen.

Media 

Kemin tärkeimmät sanomalehdet ovat maakuntalehti Lapin Kansa ja ilmaisjakelulehti Lounais-Lappi. Lisäksi Kemissä sijaitsee Yle Kemin toimitus.

Urheilu 

PS Kemi pelasi jalkapalloa miesten pääsarjatasolla Veikkausliigassa kolme kautta 2016–2018. Veikkausliigasta putoamisen jälkeen Ps Kemi pudottautui suoraan II - divisioonaan, jossa pelaa kauden 2019. FC Kemi pelaa futsalia miesten Futsal-liigassa. Futsal Team Kemi-Tornio (FTK) on vuonna 1998 perustettu futsalin erikoisseura Kemin ja Tornion alueelta. Kaudella 2012–2013 FTK:n naisten joukkue pelaa Naisten Futsal - liigassa. Kotiottelunsa seura pelaa pääsääntöisesti Ruotsin Haaparannalla.

Veitsiluodon Vastus on voittanut jääpallon Suomen mestaruuden neljä kertaa. Nykyisin seuran naisten edustusjoukkue pelaa Naisten Bandyliigassa.

Politiikka 

Voimakkaan teollisen historian vuoksi Kemissä on vahva vasemmistolainen perinne. Vuoden 2021 kuntavaaleissa SDP ohitti Vasemmistoliiton äänissä ensimmäistä kertaa vuosikymmeniin. Vasemmistoliitto edeltäjineen on ollut valtapuolue Kemissä sotavuosista lähtien. Kemin kaupunginvaltuuston nykyinen rakenne on seuraava:
Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (13)
Vasemmistoliitto (12)
Suomen Keskusta (7)
Kansallinen Kokoomus (5)
Perussuomalaiset (5)
Vihreät (1)

Nähtävyyksiä 
 
 Jalokivigalleriassa on laaja kokoelma jalokiviä. Esillä on muun muassa alkuperäisten piirustusten mukainen näköiskappale Suomen kuninkaan kruunusta.
 Kemin Lumilinna rakennettiin ensimmäisen kerran 1996.
 Kemin taidemuseossa on esillä erityisesti Lapin taidetta, minkä lisäksi siellä järjestetään myös kansainvälisiä näyttelyitä.
 Arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema uusgoottilainen Kemin kirkko on valmistunut 1902.
 Kaupungintalon näköalatasanteelta voi nähdä koko Kemin kaupungin.
 Matkailujäänmurtaja Sampo
 Perinnepurjelaiva Jähti
 Historiallinen Museo

Tunnettuja kemiläisiä 
Aarne Blick, jääkärikenraali ja maaherra, yo 1912
Mikko Heikka, Espoon hiippakunnan ensimmäinen piispa, yo 1963
Olli Kivinen, Helsingin Sanomien kolumnisti
Eino Kurkela (1907–1981), maanviljelysneuvos
Heidi Kyrö, laulaja ja viihdetaiteilija, yo 1997
Jorma Lammasniemi, VTT:n tieteellinen johtaja, yo 1968 
Suvi Miinala, malli ja Miss Suomi, yo 2000
Sari Mällinen, näyttelijä, yo 1981
Olli Nylander, juristi ja Kemin ensimmäinen kaupunginjohtaja, yo 1917
Kaarlo Pitsinki, maaherra, yo 1945
Erkki Raappana, kenraalimajuri toisen maailmansodan aikaan, yo 1918
Liisa Rautiainen, taidemaalari, yo 1939
Reima Virtanen, nyrkkeilijä
Yrjö Rautio, toimittaja, yo 1970
Antti Saartola, kaupunginjohtaja, yo 1952
Puntti Valtonen, näyttelijä ja muusikko, yo 1980
Jari Vilén, kansanedustaja, yo 1983

Kaupunginjohtajat

Ystävyyskaupungit 
  Luulaja, Ruotsi
  Tromssa, Norja
  Wismar, Saksa
  Newtownards, Pohjois-Irlanti
  Ringkøbing, Tanska
  Liptovský Mikuláš, Slovakia
  Volgograd, Venäjä
  Nacala, Mosambik
  Székesfehérvár, Unkari

Katso myös 
 Luettelo Kemin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Wikiaineisto: Kemin kaupungin perustuskirja
 Tilastokeskus – Kemin avainluvut
 Kemin kaupungin kotisivut
 Kemin lumilinnan sivut
 Jäänmurtaja Sampo
 Ylen Elävä arkisto – Kehittyvä Kemi 1963
 Sisäsataman (LumiLinnan) web-kamera
 Visit Meri-Lappi - Meri-Lapin matkailu

Seulonnan keskeiset artikkelit