joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Warren Spector

Warren Spector (s. 2. lokakuuta 1955) on yksi arvostetuimmista tietokonepelisuunnittelijoista.

Ennen liittymistään videopelialalle hän työskenteli Steve Jackson Gamesilla sekä TSR, Inc. -yritykselle tuottaen roolipelejä. 

Vuonna 1989 hän liittyi Origin Systemsille, jossa hän tuotti Ultima Underworldin.
Tämän jälkeen hän liittyi Looking Glass Studiosille, jossa hän työskenteli System Shock -pelin parissa. Vuonna 1997 hän siirtyi Ion Stormille, joka kehitti muun muassa Deus Ex ja Deus Ex: Invisible War -pelit.
Vuonna 2004 hän lähti Ion Stormilta henkilökohtaisista syistä. 

Vuonna 2005 hän perusti Junction Point Studiosin, jonka Disney Interactive hankki omistukseensa. Studion peli Epic Mickey oli menestys, mutta sen seuraaja Epic Mickey 2 ei ollut ja Disney sulki studion vuonna 2013.

Vuonna 2016 Spector kertoi lähtevänsä akateemisista ympyröistä ja liittyneensä Otherside Entertainmentille studio-ohjaajaksi.
Myöhemmin uutisoitiin, että System Shock 3:n kehitys on peruttu. System Shock 3:n kehityksestä kerrottiin vuonna 2015.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 MobyGames: Warren Spector 
 How Warren Spector got back to making his latest game 

Yhdysvaltalaiset videopelisuunnittelijat
Vuonna 1955 syntyneet
Elävät henkilöt
Ilmanvastus

Ilmanvastuksella tarkoitetaan kappaleen liikettä vastustavaa voimaa, joka aiheutuu kappaleen pinnan ja ilman välisestä vuorovaikutuksesta.

Ilmanvastuksella on paljon merkitystä varsinkin suurissa nopeuksissa, sillä ilmanvastus kasvaa nopeuden neliössä. Se otetaankin aina huomioon, kun suunnitellaan esimerkiksi lentokoneita, autoja tai ohjuksia. Sellaista kohdetta, jonka suunnittelussa on pyritty ilmanvastuksen minimoimiseen, sanotaan virtaviivaiseksi (muoto, jolla on mahdollisimman vähän ilmanvastusta).

Esimerkiksi kun meteori syöksyy Maan ilmakehään, ilmanvastuksen aiheuttama kuumuus sulattaa tai jopa höyrystää kappaleen. Saman seikan vuoksi avaruussukkulan keulassa, siipien etuosissa ja pohjassa käytetään vahvistettuja hiilipohjaisia lämpötiiliä suojaamaan sukkulan rakenteita kuumuudelta.

Newtonin vastuslaki:

missä Fv on vastusvoima, ρ ilman tiheys, v kappaleen nopeus, A kappaleen poikkipinta-ala liikettä kohtisuorassa suunnassa ja Cv ilmanvastuskerroin (niin sanottu muotokerroin), jonka arvo riippuu kappaleen muodosta, eli geometriasta. Kaava pätee, kun kappaleen nopeus on äänen nopeutta pienempi. Erilaisten kappaleiden ilmanvastuskerroin voidaan määritellä kokeellisesti tuulitunnelissa. 

Vastuksen komponentit (erityisesti lentokoneessa):
 ilmanvastus johtuu ilman viskooseista ominaisuuksista
kappaleen pinnan läheisyydessä on rajakerros (lentokoneella 0,01 mm – muutama millimetri pinnasta ulospäin, maapallon ilmakehässä rajakerrosta on satoja metrejä), jossa virtaus hidastuu s.e. pinnan ja ilman välinen suhteellinen liike loppuu pinnassa
 niin kauan kuin rajakerros on laminaarinen, kitkavastus on pieni; kun rajakerros irtoaa pinnasta ja muuttuu pyörteiseksi (turbulentti virtaus), se kasvaa
 transitionopeus riippuu kappaleen koosta, muodosta ja pinnankarheudesta
 painevastus riippuu kappaleen painejakaumasta kappaleen liikkuessa ilmassa. Kappaleen virtaviivaisuus vähentää painevastusta. Tämän takia muun muassa autojen ja ammusten perää muotoillaan juohevammaksi, jotta peräpainevastus pienenee
 indusoitunut vastus riippuu siiven nostovoimasta, ja se on ominainen lentokoneille 
 interferenssivastus syntyy eri pintojen yli virtaavien virtausten jälleen yhdistyessä
 loisvastus syntyy kaikista pienosista, muun muassa radioantenneista, elektroniikan jäähdytysilmanottoaukoista yms.

Katso myös
 Ballistiikka
 Väliaineen vastus

Virtausmekaniikka
Seulonnan keskeiset artikkelit
Voimat
Keskeytetty yhdyntä

Keskeytetty yhdyntä (lat. coitus interruptus) tarkoittaa yhdyntää, joka keskeytetään ennen kuin mies saa siemensyöksyn. Keskeytetyn yhdynnän tarkoituksena on estää siittiöiden pääsy emättimeen ja siten raskaaksi tuleminen. 

Keskeytetyssä yhdynnässä mies pyrkii vetämään siittimensä ulos naisen emättimestä ennen kuin hän saa siemensyöksyn. Tämän jälkeen siitintä usein vielä stimuloidaan siemensyöksyn saamiseksi, mikäli siemensyöksy ei tule välittömästi. Purkautuva siemenneste myös ohjataan pois naisen sukuelimien luota.

Edut ja haitat 

Keskeytetty yhdyntä on ilmainen ehkäisymenetelmä. Se sopii myös henkilöille, jotka uskonnollisten vakaumusten vuoksi eivät voi käyttää muita ehkäisymenetelmiä. Keskeytetyllä yhdynnällä ei myöskään ole sivuvaikutuksia. Keskeytetty yhdyntä ei kuitenkaan suojaa sukupuolitaudeilta ja sen luotettavuus on heikko verrattuna muihin menetelmiin. Yhdynnän oikea-aikainen keskeyttäminen on vaikeaa, koska yhdyntä pitäisi keskeyttää juuri kun kiihottuminen on voimakkaimmillaan. Toisaalta myös siemensyöksyn ennustaminen voi olla joillekin vaikeaa.

Luotettavuus 

Nykyään ollaan yleisesti sitä mieltä, että keskeytetty yhdyntä ei ole luotettava ehkäisymenetelmä. Riskinä on, että orgasmin lähestyessä mies saattaa vetää siittimensä liian myöhään pois. Myös jos seuraava yhdyntä tapahtuu pian edellisestä, voi siittimen päässä yhä olla siittiöitä edellisen siemensyöksyn jäljiltä, jolloin raskauden riski kasvaa. Keskeytetty yhdyntä vähentää riskiä tulla raskaaksi, muttei ole turvallinen ehkäisymenetelmä.

Israelilaistutkimuksessa Cowperin rauhasten kiihottumisen aikana erittämää kirkasta limaa testattiin 12 miehellä. Näistä kolmella esiintyi erittäin voimakasta Cowperin rauhasten erittämän liman eritystä. Viisi miehistä kärsi nopeasta siemensyöksystä ja neljällä koehenkilöistä oli normaali seksuaalireaktio. Ryhmä oli poikkeuksellisen pieni, mutta tutkijoiden mukaan se edusti kattavasti erilaisia miestyyppejä. Tutkimuksessa analysoitiin miesten kiihottumisen aikana erittämä neste eikä sen havaittu sisältävän siittiöitä.

Katso myös 
 Ehkäisyväline

Lähteet 
 Tohtori.fi: Keskeytetty yhdyntä
 Tuleeko ’touhutipasta’ raskaaksi vai ei?

Viitteet

Seksuaaliterveys
Seulonnan keskeiset artikkelit
Blizzard Entertainment

Blizzard Entertainment on yhdysvaltalainen videopelien kehittämiseen ja julkaisuun keskittynyt yritys. Yhtiön päämaja sijaitsee Kalifornian Irvinessä.

Historia 

Blizzard Entertainmentin perustivat Michael Morhaime, Allen Adham ja Frank Pearce vuonna 1991 nimellä Silicon & Synapse. Yhtiö kehitti pelejä, kuten Rock & Roll Racing ja The Lost Vikings (julkaisijana Interplay Productions). Vuonna 1994 levittäjä Davidson & Associates osti Blizzardin 6,75 miljoonalla dollarilla. Vain vähän myöhemmin Blizzard julkaisi läpimurtopelinsä Warcraftin.

Blizzard on tämän jälkeen vaihtanut omistajaa useita kertoja: CUC osti Davidson & Associatesin vuonna 1996, ja CUC yhdistyi HFS Corporationin kanssa muodostaakseen Cendant Softwaren vuonna 1997. Vuonna 1998 Cendant, myös Blizzard, myytiin ranskalaiselle julkaisijalle Havasille, joka oli ranskalaisen Vivendin omistuksessa. Activision, Vivendi Games sekä Vivendin omistama Blizzard Entertainment yhdistyivät maailman suurimmaksi videopelijulkaisijaksi vuonna 2008. Tämä sai nimekseen Activision Blizzard.

Vuonna  julkaistu Overwatch on kahdeksas miljardin dollarin myyntiin yltänyt peli.

Alkuvuodesta 2019 tuloksen julkistamisen jälkeen Activision-Blizzard ilmoitti irtosanovansa  noin kahdeksansataa 9600 työntekijästään. Irtisanomiset kohdistuivat lähinnä Blizzardiin.

Heinäkuussa 2021 Kalifornian osavaltion oikeudenmukaisen työllistämisen ja asumisen viranomaiselin (DFEH) nosti Activision-Blizzardia vastaan oikeuskanteen vuosia jatkuneesta työsyrjinnästä ja seksuaalisesta häirinnästä Blizzardilla, erityisesti naistyöntekijöitä kohtaan. DFEH tutki tapausta kahden vuoden ajan, jolloin monet Blizzardin naistyöntekijät toivat esille lukuisia työsyrjintään ja seksuaaliseen ahdisteluun liittyviä tapauksia. Muun muassa naisille oli maksettu vähemmän palkkaa kuin samoissa asemissa oleville miestyöntekijöille, naisia kourittiin ja miehet jopa vitsailivat naisten kuullen raiskaamisesta. Raskauttavin ilmennyt tapaus DFEH:n tutkinnassa oli, että eräs Blizzardin naistyöntekijä teki työmatkalla itsemurhan ahdistelun seurauksena. Raskauttavaa oli myös, että Blizzardin johtohenkilöstö ja henkilöstöosasto tiesivät työsyrjinnästä ja seksuaalisesta ahdistelusta, mutta eivät koskaan puuttuneet asiaan. Pian kanteen julkistuksen jälkeen monet Blizzardin johtohahmoista, muun muassa puheenjohtaja J. Allen Brack, lähtivät Blizzardilta.

18. tammikuuta 2022 Microsoft osti Activision Blizzardin 68,7 miljardin dollarin kauppahinnalla. Täten Blizzard Entertainment ja kaikki sen tavaramerkit siirtyivät Microsoftin omistukseen.

Videopelit 

Huomattavia videopelejä:
 The Lost Vikings (1992)
 Rock & Roll Racing (1993)
 Blackthorne (1994)
 Warcraft: Orcs & Humans (1994)
 The Lost Vikings II (1995)
 Titan (peruutettu)
 Hearthstone (2014)
 Heroes of the Storm (2015)
 Overwatch (2016)
 Overwatch 2 (varhaisjulkaisu 2022)

Huomattavia pelisarjoja:
 Diablo
 StarCraft
 Warcraft

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Blizzardin kotisivut

Blizzard Entertainment
Yhdysvaltalaiset videopeliyritykset
Irvine
Seulonnan keskeiset artikkelit
Spartakistiliitto

Spartakistiliitto () oli vasemmistolainen, marxilainen ja vallankumouksellinen järjestö, joka organisoitiin Saksassa ensimmäisen maailmansodan ja sen jälkeisinä poliittisesti epävakaina vuosina. Liitto nimettiin Rooman tasavallan suurimman orjakapinan johtajan Spartacuksen mukaan.

Spartakistiliiton perustivat Rosa Luxemburg (lempinimeltään Punainen Rosa) ja Karl Liebknecht. Sen aktiivisinta aikaa oli Saksan vallankumouksen aika vuonna 1918, jolloin se pyrki nostattamaan Venäjän bolševikkivallankumouksen kaltaisen vallankumouksen levittämällä laittomaksi julistettuja julkaisuja, kuten esimerkiksi sanomalehteä Spartakuskirjeet.

Sekä Luxemburg että Liebknecht olivat tunnettuja vasemmistosiiven jäseniä Saksan Sosiaalidemokraattisessa Puolueessa (SPD). He perustivat yhdessä itsenäisen organisaation vuonna 1914, kun SPD päätti tukea Saksan hallituksen päätöstä julistaa sota Venäjälle, mikä johti ensimmäiseen maailmansotaan. Heidät tunnettiin aluksi ”internationaalin ryhmänä”. Sen lisäksi, että he vastustivat imperialistiseksi katsomaansa sotaa, he kannattivat myös vallankumouksellisten menetelmien käyttöä – keinoja, jotka eivät tulisi toteutumaan parlamentaariseen prosessiin sitoutuneessa SPD:n johdossa.

Venäjän vallankumouksen jälkeen spartakistit päättivät pyrkiä samanlaiseen kehityskulkuun Saksassa. Vallankumouksellisen hallinnon oli määrä koostua Venäjän mallin mukaan paikallisista työläisten neuvostoista. Liebknecht ja Luxemburg olivat vangittuina vuosina 1916–1918, koska he olivat organisoineet julkisen mielenosoituksen Saksan sotaan osallistumista vastaan. Kun marraskuun vallankumous syöksi keisarin vallasta ja johti ensimmäisen maailmansodan päättymiseen, alkoi epätasapainon ja vallankumouksien aika, joka jatkui aina vuoteen 1923 asti. Liebknecht julisti sosialistisen tasavallan perustetuksi Berliinin kaupunkilinnan parvekkeelta marraskuussa 1918, samana yönä kuin Philipp Scheidemann SPD:stä ilmoitti Valtiopäivätalon parvekkeelta Weimarin tasavallan syntyneeksi.

Joulukuussa 1918 järjestö liittyi Kominterniin ja muutti nimekseen 31. joulukuuta Saksan kommunistinen puolue. 1. tammikuuta 1919 kommunistiset spartakistit nousivat kapinaan Berliinissä, oman johtonsa määräyksiä vastaan. Esimerkiksi Luxemburgin mielestä vallankumous oli ennenaikainen, koska spartakisteilla ei ollut tarpeeksi kannatusta työläisten keskuudessa. 

Nationalistiset voimat murskasivat spartakistien vallankumousyrityksen nopeasti. Yhteistyössä toimineet SPD:n joukot, Saksan armeijan jäänteet ja oikeistolaiset puolisotilaalliset Freikorpsit hajottivat kommunistien yrityksen kansleri Friedrich Ebertin määräyksestä. Monien muiden ohella Luxemburg ja Liebknecht joutuivat Freikorpsin surmaamiksi ja heidän ruumiinsa heitettiin jokeen. Satoja spartakisteja teloitettiin kansannousua seuranneina viikkoina. Eloon jääneet jatkoivat kommunistipuolueen toimintaa.

Spartakistimanifesti 1918 
Käännetty mukaillen englannista.

Aiheesta muualla 

Spartakistiohjelmasta, kirjoittanut Rosa Luxemburg. 

Sosialistiset puolueet
Saksalaiset puolueet
Weimar

Weimar (laus. ) on kaupunki Saksassa Thüringenin osavaltiossa. Sen nykyinen väkiluku on arviolta 62 000. Vanhin merkintä kaupungista on vuodelta 899. 

Weimar on yksi Euroopan merkittävistä kulttuuripaikoista, ja se valittiin Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuonna 1999. Weimar on ollut saksalaisen älymystön pyhiinvaelluskohde ainakin myöhäiseltä 1700-luvulta lähtien. Kaupungissa sijaitsevat Johann Wolfgang von Goethen, Friedrich Schillerin ja Friedrich Nietzschen hautapaikat, samoin kuin Goethen ja Schillerin arkistot.

Aikakautta 1919–1933 Saksan historiassa kutsutaan Weimarin tasavallaksi, koska tasavallan perustuslain hyväksynyt kansalliskokous kokoontui Weimarissa pääkaupungin Berliinin ollessa katumellakoineen liian epävakaa.

Weimar oli myös arkkitehtonisen Bauhaus-liikkeen keskus. Kaupungissa sijaitsee useita taidegallerioita, museoita, Saksan kansallisteatteri ja Bauhaus-yliopisto. Toisen maailmansodan aikaan Weimarissa oli keskitysleiri, joka tunnetaan nimellä KZ Buchenwald. Buchenwald on pieni metsä, jossa Goethen kerrotaan mielellään käyneen.

3. syyskuuta 2004 tulipalo ryöstäytyi valloilleen kreivitär Anna Amalian kirjastossa. Kirjasto sisälsi 13 000 nidettä käsittävän kokoelman Goethen mestariteosta Faustia ja kreivittären laajan musiikkikokoelman. Autenttinen luterilainen Raamattu vuodelta 1534 pelastettiin tulipalolta. Rahallisesti vahingot nousovat miljooniin euroihin. Historiallisen kirjaston yli 200 000 niteestä 50 000 tuhoutui. Kirjasto  on yksi Euroopan vanhimmista julkisista kirjastoista. Tulipalon aiheuttamat tuhot merkitsevät suurta kulttuurillista tappiota Saksalle, Euroopalle ja koko maailmalle. Osa kirjoista oli kuivapakastettuna Leipzigissä, suojattuna mätänemiseltä.

Kirjasto on yksi kahdestatoista rakennuksesta Weimarin klassiselta ajalta, jotka muodostavat Unescon maailmanperintökohteen.

Kuuluisia weimarilaisia
Carl Philipp Emanuel Bach – säveltäjä
Johann Sebastian Bach – säveltäjä
Johann Wolfgang von Goethe – kirjailija
Johann Gottfried Herder – kirjailija
Johann Nepomuk Hummel – säveltäjä
Friedrich Nietzsche – filosofi
Friedrich Schiller – kirjailija
Baldur von Schirach – poliitikko
Christoph Martin Wieland – kirjailija
Ernst von Wildenbruch – kirjailija
Franz Liszt – säveltäjä, kapellimestari ja pianovirtuoosi

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Weimarin viralliset kotisivut
Wolfgang Kapp

Wolfgang Kapp (24. heinäkuuta 1858 – 12. kesäkuuta 1922) oli itäpreussilainen virkamies ja journalisti. Hän oli kovan linjan nationalisti ja Weimarin tasavallassa 1920 tapahtuneen sotilasvallankaappausyrityksen, niin sanotun Kapp-Putschin, nimellinen keulahahmo. Kaappausyritys kuitenkin epäonnistui, koska uhattu hallitus kehotti kansalaisia yleislakkoon, joka lamautti maan, ja kaappaus kuivui kokoon.

Kapp oli vuodesta 1906 Itä-Preussin maakunnan ylimaakuntapäällikkö. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän arvosteli jyrkästi valtakunnankansleri Theobald von Bethmann-Hollwegin politiikkaa, ja sen vuoksi hänet 1916 erotettiin virastaan. Kapp pani maaliskuussa 1920 toimeen vallankaappauksen Berliinissä ja julistautui valtakunnankansleriksi, mutta joutui muutaman päivän kuluttua luopumaan asemastaan. Hän pakeni sittemmin Ruotsiin.

Kahden maanpakolaisvuoden jälkeen Kapp sai huhtikuussa 1922 palata Saksaan. Hän kuoli pian paluunsa jälkeen 12. kesäkuuta Leipzigissä syöpään.

Lähteet

Yhteiskunnalliset vaikuttajat
Saksalaiset vallankumoukselliset
Saksalaiset virkamiehet
Vuonna 1858 syntyneet
Vuonna 1922 kuolleet
Viinirypäle

Viinirypäle on viiniköynnöskasveihin (Vitaceae) kuuluvien viiniköynnösten (Vitis) hedelmä. Viinirypäleistä valmistetaan viiniä, mehua, hilloa, rusinoita ja korintteja tai niitä voidaan syödä sellaisenaan. Rypäleet ovat yksi vanhimpia viljelyskasveja. Viinirypäleitä viljeltiin jo 4000 eaa. Lähi-idässä. Vuonna 2018 viljeltiin 79 miljoonaa tonnia viinirypäleitä.

Rypälelajikkeet 
Viinirypäleitä on useita lajeja:
 Viiniköynnös Vitis vinifera, viinintekoon Euroopassa
 Vitis labrusca, pöytärypäleitä Pohjois-Amerikassa, käytetään joskus viiniksi 
 Törmäviini Vitis riparia, villi laji Pohjois-Amerikassa, käytetään joskus viiniksi 
 Vitis rotundifolia, hyytelöön ja joskus viiniksi 
 Vitis aestivalis Norton, viiniksi 
 Amurinviini Vitis amurensis, koristekasvi
 Ruosteviini Vitis coignetiae, koristekasvi, upeat lehdet
 Vitis lincecumii (eli Vitis aestivalis tai Vitis lincecumii), 
Vitis berlandieri (eli Vitis cinerea var. helleri), Vitis cinerea, Vitis rupestris ovat lajeja joita käytetään lähinnä hybridien kasvatukseen.
Hybridit eli usean lajin risteymät ovat suosittuja, koska ne kestävät hallaa ja tuholaisia paremmin kuin puhtaat lajit.

Rypäleiden tuotanto ja jalostus 
Viinirypäleitä tuotetaan maailmassa vuosittain noin 75 miljoonaa tonnia, josta noin 40 prosenttia Euroopassa. Suurimmat tuottajamaat olivat vuonna 2016 Kiina, Italia ja Yhdysvallat. 

Kiinassa rypäleet syödään pääosin (83 % vuonna 2015) sellaisenaan. Saksassa, Ranskassa ja Italiassa yli 80 prosenttia rypäleistä käytetään viinin valmistukseen. Erityisesti Turkissa iso osa rypäleistä kuivataan rusinoiksi. Kaiken kaikkiaan maailman viinirypäleistä noin puolet (47 % vuonna 2015) käytetään viinin valmistukseen, kolmannes (36 %) syödään sellaisenaan ja kymmenennes (8 % vuonna 2014) kuivataan. 

Rypäleiden jatkojalostuksessa tarvittavat rypälemäärä vaihtelee:
 viinilitran valmistukseen tarvitaan keskimäärin alle kaksi kiloa rypäleitä
 rusinakiloon kuluu noin 4 kiloa rypäleitä.

Terveysvaikutukset 
Viinirypäleistä on löydetty antioksidantteja. Yksi näistä on pterostilbeeni, jonka on aiemmissa tutkimuksissa todettu tehoavan joihinkin syöpäsairauksiin sekä alentavan ns. huonoa kolesterolia. Erityisesti rypäleen siemenillä on terveyttä edistäviä vaikutuksia. Suomen kaupoissa myytävistä rypäleistä on nykyisin valtaosa siemenettömiä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Seulonnan keskeiset artikkelit
Looking Glass Studios

Looking Glass Studios (alun perin Blue Sky Productions, myöhemmin Looking Glass Technologies) oli videopelien kehittäjä 1990-luvulla. Yhtiön pelit tunnettiin innovatiivisesta pelimekaniikasta, kehittyneestä fysiikkamallinnuksesta ja erittäin laadukkaista tarinoista.

Paul Neurath oli yksi yrityksen perustajista ja perusti myöhemmin Otherside Entertainmentin.

Historia

Alkujaan yhtiö tunnettiin nimellä Looking Glass Technologies, kun Blue Sky Productions ja Lerner Research yhtiöt fuusioituivat vuonna 1990. Toiminta alkoi Lexingtonissa, Massachusettsissa, mistä yhtiö siirtyi Cambridgeen vuonna 1994. Huomattava osa henkilökunnasta oli valmistunut MIT:stä. Yhtiöllä oli sivutoimipisteet Redmontissa, Washingtonin osavaltiossa, Austinissa Texasissa ja Huntington Beachilla Kaliforniassa.

Vuonna 1997 yhtiö sulautui Intermetricsiin, minkä jälkeen yhtiön nimeksi tuli Intermetrics Entertainment Software. Intermetricsin hankittua omistukseensa Pacer Infotechin vuonna 1998 muuttui nimi AverStariksi. Maaliskuussa 1999 Intermetricsistä irtaantui itsenäiseksi osakseen Looking Glass Studios.

Toukokuussa 2004 yritys ajautui taloudellisesti ahtaalle osana pääjakelijana toimineen Eidos Interactiven omien talousvaikeuksien seurauksena. Warren Spectorin onnistui saada useita Looking Glassin entisiä työntekijöitä Ion Stormin Austinissa, Teksasissa sijainneelle pelistudiolle. Yhtiön lakkauttamisen jälkeen yhtiön henkilökunta hajaantui useisiin pelialan yrityksiin mukaan lukien Ion Storm, Irrational Games, Harmonix, Mad Doc Software, Arkane Studios, Westwood Studios ja Valve. Floodgate Entertainment ja Digital Eel ovat entisten Looking Glass Studiosin työntekijöiden perustamia videopeliyrityksiä.

Ion Stormin Austinin yksikkö kehitti Deus Ex - ja Deus Ex: Invisible War -pelit, joista muodostui Deus Ex -pelisarjan alku, sekä pelin Thief: Deadly Shadows, joka on Thief-pelisarjan kolmas osa.

Arkane Studios kehitti yhteistyössä Floodgaten kanssa Dark Messiah of Might and Magic -pelin sekä itsenäisesti Arx Fataliksen, joka on saanut vahvoja vaikutteita Looking Glassin kulttiklassikosta Ultima Underworldista.

Pelit 

 Ultima Underworld (1991)
 Car and Driver (1992)
 Ultima Underworld II: Labyrinth of Worlds (1992)
 System Shock (1994)
 Flight Unlimited (1995)
 Terra Nova: Strike Force Centauri (1996)
 Flight Unlimited II (1997)
 Thief: The Dark Project (1998)
 Thief Gold (1999)
 Command and Conquer, Nintendo 64-konsolille (1999)
 System Shock 2 (1999)
 Flight Unlimited III (1999)
 Thief II: The Metal Age (2000)

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Profiili MobyGamesissä 

Entiset yhdysvaltalaiset videopeliyritykset‎
Dareios II

Dareios II oli Persian kuningas 424–404 eaa. Hänen syntymänimensä oli Okhos. Hänestä käytetään joskus lisänimeä Nothos (Äpärä, kreikaksi νοθος). 

Dareios II oli Artakserkses I:n ja babylonialaisen Cosmartideneen poika. Dareios oli Hyrkanian satraappi kun Artakserkses kuoli. Hänen velipuolensa Kserkses II:sta tuli kuningas mutta Sogdinianus murhaututti hänet ja kaappasi vallan. Okhos kapinoi Sogdinianusta vastaan ja kukisti tämän lyhyen valtataistelun jälkeen. 

Dareios oli naimisissa sisarpuolensa, Artakserkseen ja Andian tyttären, Parysatiksen kanssa. 
 
Sen jälkeen kun Ateena oli kärsinyt tappion Sisiliassa Dareios otti aktiivisesti osaa Peloponnesolaissotaan ja liittoutui Spartan kanssa. Vuonna 408 eaa. hän lähetti poikansa Kyyroksen Vähään-Aasiaan johtamaan sotatoimia.

Dareios II kuoli vuonna 404 eaa. ja hänen pojastaan Artakserkses II:sta tuli kuningas. Nuorempi poika Kyyros ei tyytynyt tähän vaan yritti kaapata vallan kreikkalaisten palkkasoturien avustamana, tässä kuitenkaan onnistumatta.

Lähteet 

Persian kuninkaat
Egyptin faaraot
Akhaimenidit
Ennen ajanlaskumme alkua syntyneet
Ennen ajanlaskumme alkua kuolleet
Evtek

Evtek-ammattikorkeakoulu (ent. Espoon-Vantaan teknillinen oppilaitos) perustettiin teknillisenä oppilaitoksena vuonna 1985 ja vakinaistettiin ammattikorkeakouluksi ensimmäisten joukossa 1996. Evtekin tekniikan koulutusalalla oli 12 tekniikan koulutusohjelmaa, joista valmistui insinööriksi (AMK) tai Bachelor of Engineeringiksi (B.Eng). Tekniikan alan yksiköt sijaitsivat Leppävaarassa Espoossa ja Myyrmäessä Vantaalla. Myös liiketalouden yksikkö, jossa koulutetaan tradenomeja oli Myyrmäessä. Evtekin Muotoiluinstituutti sijaitsi Vantaalla Tikkurilassa. Koulutukset kestivät keskimäärin 3,5–4 vuotta. Evtek ja Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia yhdistyivät 1. elokuuta 2008 uudeksi Metropolia Ammattikorkeakouluksi.

Koulutusohjelmat 

 Espoo Tekniikan koulutusala
 Information Technology
 Media Engineering
 Mediatekniikka
 Talotekniikka
 Tietotekniikka
 Tuotantotalous

 Vantaa Liiketalouden koulutusala
 Tradenomi
 Ylempi AMK-tutkinto

 Vantaa Tekniikan koulutusala
 Automaatiotekniikka
 Bio- ja elintarviketekniikka
 Elektroniikka
 Kemiantekniikka
 Maanmittaustekniikka
 Materiaali- ja pintakäsittelytekniikka

 Vantaa Kulttuurin koulutusala (Muotoiluinstituutti)
 Muotoilun koulutusohjelma
 Tekstiilisuunnittelu
 Vaatesuunnittelu
 Konservoinnin koulutusohjelma
 Esinekonservointi
 Huonekalukonservointi
 Paperikonservointi
 Maalaustaiteen konservointi
 Tekstiilikonservointi
 Interiöörikonservointi
 Viestinnän koulutusohjelma
 Graafinen suunnittelu
 3D-visualisointi

Aiheesta muualla 
 EVTEK
Myyrmäen kartta kuvin : Metropolian toimipiste Leiritiellä - oli aikoinaan Evtekin toimipiste

Lähteet 

Lakkautetut ammattikorkeakoulut
Tekninen koulutus
Valve

Valve tarkoittaa seuraavia:

 valvetila
 Kulttuuritalo Valve, Oulun kaupungin kulttuurikeskus
 Valve Corporation, tietokonepelien kehittämiseen erikoistunut ohjelmistotalo

Henkilöt
Valve on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
 Antti Valve (1887–1955), rehtori ja sanomalehtimies
 Erkki Valve (1910–2001), yritysjohtaja, kauppaneuvos
 Isela Valve (s. 1949), kirjastonhoitaja, lasten- ja nuortenkirjailija
 Janne Valve (s. 1994), näyttelijä ja muusikko
 Kaarlo Väinö Valve, (V. Arti, 1885–1963), musiikin sanoittaja, säveltäjä, kirjailija, lehtimies, kääntäjä ja keksijä
 Kirsti Valve (s. 1967), näyttelijä
 Leo Valve (1914–1952), shakkitehtävien laatija
 Timo-Veikko Valve (s. 1982), sellisti
 Väinö Valve (1895–1995), jääkärikenraali
 Wille Valve (s. 1980), Ahvenanmaalla vaikuttava poliitikko
 Alli Paasikivi (os. Valve, 1879–1960), presidentti J. K. Paasikiven puoliso

Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Kaija Kärkinen

Kaija Hannele Kärkinen (s. 9. syyskuuta 1962 Sodankylä) on suomalainen laulaja, sanoittaja ja näyttelijä. 

Vuonna 1982 Kärkinen muutti Rovaniemelle, jossa hän opiskeli kasvatustiedettä Lapin yliopistossa. Rovaniemellä hän aloitti uransa Lato-yhtyeen solistina ja oli mukana myös ylioppilasteatterissa. Vuonna 1986 Kärkinen pääsi opiskelemaan Teatterikorkeakouluun, josta hän valmistui vuonna 1990.<ref>Tony Latva ja Petri Tuunainen: Iskelmän tähtitaivas: 500 suomalaista viihdetaiteilijaa, s. 223–224. Porvoo-Helsinki: WSOY, 2004.</ref> Hän edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa 1991 kappaleella Hullu yö''. Laulusta alkoi yhteistyö puoliso Ile Kallion kanssa. He ovat siviilielämässäkin olleet pari siitä lähtien ja heillä on kaksi poikaa, Aleksi ja Elias.

Kärkinen on Säveltäjät ja Sanoittajat Elvis ry:n puheenjohtaja maaliskuusta 2012 lähtien. Hänen edeltäjänsä oli Janne Louhivuori.

Dubbaukset

Katso myös 
 Kaija Kärkinen & Ile Kallio

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kaijan ja Ilen kotisivut
 Kannoin pienehkön muuttokuormani Rovaniemelle
 
 
 Ylen Elävä arkisto – Kaija Kärkinen: Hullu yö

Suomalaiset laulajat
Suomalaiset sanoittajat
Suomalaiset näyttelijät
Suomen euroviisuedustajat
Vuoden 1991 euroviisuedustajat
Vuonna 1962 syntyneet
Elävät henkilöt
Seulonnan keskeiset artikkelit
Tapaninpäivä

Tapaninpäivä eli toinen joulupäivä on joulunseudun kirkkopyhä, ensimmäisen marttyyrin Stefanoksen ja hänen myötään kaikkien marttyyrien muistopäivä. Tapaninpäivä, 26. joulukuuta on aina ollut myös hevosten ja hevosmiesten päivä.

Tapaninpäivä Suomessa 

Tapaninpäivän perinteisiin kuuluu tapaninajelu, mieluiten hevosella. Hevosia opetettiin juoksemaan ja ajeltiin kylillä hupailemassa. Iloiset rekiretket tehtiin joukolla ja joulun hiljaisen hartaan tunnelman jälkeen nuoriso ja vanhempikin väki huristeli innoissaan kylänraitteja. Myös tapaninkulkueita, laulajia, jouluämmiä ja -äijiä liikkui eri puolilla kyliä. Etelä-Pohjanmaalla Kyrönjoen varrella nuoret miehet vierailivat tapanina tyttöjen luona ja pyysivät "sylin tapaninlankaa". Mieluisille pojille tytöt antoivat pitkän säikeen kehräämäänsä rihmaa tai lankakerän. Pojat kiinnittivät langat lakkiinsa ja näin selvisi, kuka oli pidetyin ja kenestä kukaties tulisi pätevin emäntä. Tapaninpäivä oli myös entisaikaan suosittu hääpäivä. Paikoin pariskuntia, joulunaittilaita vihittiin tapanina enemmän kuin minään muuna aikana. Aamuvarhaisella käytiin laittamassa naapurin sauna lämpiämään, mutta naista ei saanut kohdata ensimmäiseksi. Nykyperinnettä ovat muun muassa tapanintanssit tanssiravintoloissa ja muissa tanssipaikoissa.

Päivittäistavarakaupat saivat vuosina 2009–2015 olla tapaninpäivänä auki kello 8–18 välisenä aikana, yleensä kello 12–16. Alle 100 neliön kaupat saivat olla vapaasti auki. Nykyään kaikenkokoiset kaupat saavat olla avoinna vapaasti.

Katso myös
 Boxing Day
 Tapani (myrsky)

Lähteet
 2001 Kodin vuosikalenteri, s. 373, Oy Valitut Palat 2000, ISBN 951-584-458-4

Viitteet

Aiheesta muualla 

Jouluun liittyvät juhlapäivät
Joulukuun juhlapäivät
Seulonnan keskeiset artikkelit

da:Jul#Anden juledag
Radioaktiivinen hajoaminen

Radioaktiivinen hajoaminen on prosessi, jossa radioaktiivinen atomiydin muuntuu toiseksi ytimeksi emittoiden samalla säteilyä.

Hajoamistapa kuvaa tapaa, jolla hiukkanen hajoaa.
Radioaktiivisten isotooppien hajoamistavat ovat:
 alfasäteily (Helium-4 ytimen l.alfahiukkasen lähetys).
 β− -säteily (elektronin lähetys)
 β+ -säteily (positronin lähetys)
 elektronisieppaus
 Isomeerinen transitio
 protoniemissio
 spontaani fissio

Tietyllä ytimellä on tyypillisesti yksi vallitseva hajoamistapa. Spontaani fissio on kuitenkin poikkeus ja tällöinkin alfa-hajoaminen on vallitseva hajoamistapa. Tietyissä olosuhteissa spontaani hajoaminen voi kuitenkin synnyttää ketjureaktion, jolloin se on ainakin hetken vallitseva hajoamistapa.

Hajoamisen jälkeen ydin jää joskus virittyneeseen tilaan. Pitkäikäisinä näitä kutsutaan isomeereiksi. Näillä isomeereillä tapahtuva isomeerinen siirtymä ytimen perustilaan ei aiheuta ytimen muuntumista toiseksi, toisin kuin radioaktiivisen hajoamisen yhteydessä.
Nämä hajoamistavat ovat:
 suurienergiaisen fotonin lähetys (gammasäteily)
 atomin ionisoituminen (sisäinen konversio)

Hajoamislaki

Aineen aktiivisuus eli hajoamisnopeus tietyllä hetkellä on verrannollinen ydinten määrään  ja hajoamisvakioon :

Tämän separoituvan differentiaaliyhtälön ratkaisuksi saadaan ydinten määrä ajanhetkellä :

Hajoamislaista voidaan johtaa myös puoliintumisaika , jossa radioaktiivisten ydinten määrä puolittuu.

Lähteet  

Radioaktiivisuus
Fysikaalinen kemia
Seulonnan keskeiset artikkelit

en:Radioactive decay#Decay modes in table form
pt:Radioatividade#Tabela de modos de decaimento
Ähtärin eläinpuisto

Ähtärin eläinpuisto on suomalainen eläintarha. Puistossa on noin 60 eri eläinlajia, joista tunnettuja ovat erityisesti karhut ja pandat. Suurin osa eläimistä on havumetsävyöhykkeelle tyypillisiä lajeja. 

Eläinpuiston perustamisesta lähtien sen suurin omistaja on ollut Ähtärin kaupunki. Vuonna 2018 kaupunki omisti eläinpuistosta 99,3 prosenttia. 

Eläinpuisto sijaitsee Ähtärissä Inhan kylässä, valtatie 18:n varrella noin viisi kilometriä itään kaupungin keskustasta. Eläinpuistolla on oma rautatieseisake, Eläinpuisto-Zoo. Matkailualueella sijaitsevat Eläinpuiston leirintäalue ja hotelli Mesikämmen, jonka Ähtärin Eläinpuisto Oy omistaa. Ähtärin Eläinpuisto Oy:llä on noin 50 vakituista työntekijää.

Puistossa käy vuosittain noin 150 000 vierailijaa.

Historia 
Eläinpuisto syntyi Ähtärin kunnanjohtaja Väinö Jaakolan aloitteesta, ja se on elävöittänyt pienen syrjäisen kunnan taloutta. Ähtärin eläinpuisto avattiin 17. kesäkuuta 1973. Puiston ensimmäinen eläin oli Köpi-niminen hirvi. Pari vuotta myöhemmin saapuivat sudet ja ilvekset.

Perustamisesta lähtien Ähtärin eläinpuiston tavoitteena on ollut rakentaa eläimille tilavat ja luonnolliset elinolosuhteet. Tämän vuoksi puistossa on ensisijaisesti vain pohjoisen pallonpuoliskon havumetsävyöhykkeen lajeja. 

Aiemmin eläinpuiston yhteydessä sijaitsi Santerin seikkailumaa, joka tunnettiin myös nimellä Mini-Suomi.

Eläimet
Eläinpuistossa on noin 60 eläinlajia, joista suurin osa on talviseen ilmastoon sopeutuneita lajeja. Karhujen lisäksi puistossa on esimerkiksi ahmoja, susia ja ilveksiä sekä erittäin uhanalaisia lumileopardeja, jotka Korkeasaaren eläintarha lahjoitti Ähtärin eläinpuistolle 30-vuotisjuhlan kunniaksi vuonna 2003. Lisäksi puistossa on useita lintulajeja.

Ähtärin eläinpuisto osallistuu uhanalaisten lajien säilyttämiseen Euroopan eläintarhajärjestön EEP-ohjelmassa.

Pandat 

Keväällä 2016 kerrottiin, että eläinpuisto saisi vuonna 2017 Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlan kunniaksi isopandoja Kiinasta. Ähtärin eläinpuiston ja Kiinan kansallisen pandahallinnon välinen sopimus pandojen vuokraamisesta allekirjoitettiin huhtikuussa 2017. Pandat saivat nimekseen Lumi ja Pyry.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Ähtärin eläinpuiston kotisivut
 Ähtärin eläinpuisto Ylen Elävässä arkistossa
 Jukka Lahtinen: Eläintarinoita Ähtäristä. Edita, 2002.

Suomen eläintarhat
Eläinpuisto
Eläinpuisto
Suomen leirintäalueet
Mesimarja

Mesimarja eli maamuurain (Rubus arcticus) on monivuotinen ruohokasvi, joka leviää siementen lisäksi maanalaisten rönsyjen avulla. Se kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Lehdet ovat kolmisormiset ja kukat punaiset. Marjamaiset hedelmystöt ovat rubiininpunaiset ja koostuvat useista yhteen kasvaneista pienistä pallomaisista luumarjoista. Mesimarja kukkii kesä-heinäkuussa. Mesimarja muistuttaa paljolti lillukkaa, etenkin ilman kukkia.

Kahden mesimarjan alalajin eli alaskanmesimarjan (Rubus arcticus subsp. stellatus) ja mesimarjan (Rubus arcticus subsp. arcticus) välistä risteytystä kutsutaan jalomaaraimeksi (Rubus arcticus subsp. × stellarcticus). Mesimarjan ja lillukan (Rubus saxatilis) risteymää kutsutaan mesilillukaksi eli lapinlillukaksi (Rubus × castoreus). Mesimarjan ja vadelman (Rubus idaeus) risteymää kutsutaan mesivadelmaksi (Rubus × binatus).

Mesimarjaa ja sen lähisukulaisia kasvaa pohjoisella pallonpuoliskolla monilla alueilla Alaskasta Arkangeliin, mutta ei esimerkiksi Islannissa tai Grönlannissa. Suomessa mesimarjaa kasvaa koko maassa, parhaiten se kuitenkin tuottaa satoa Kuopion ja Kemin välisellä vyöhykkeellä. Marjasato ei koskaan ole ollut suuri, ja metsienkäsittelyn ja tehomaatalouden myötä se on pienentynyt entisestään. Nykyisin on onnistuttu kehittämään lajike myös puutarhatuotantoon. Ristipölytys on edellytys marjojen muodostumiselle, eli puutarhassa on oltava useampi yksilö tämän varmistamiseksi.

Käyttö ravintona 

Mesimarjan tummanpunainen hedelmä on maukas, ja siitä voidaan valmistaa muun muassa hilloa ja likööriä. Sillä on myös maustettu teetä. Carl von Linné piti marjaa suurena herkkuna kirjassaan Flora Lapponica (1737).

Mesimarjan marjat sisältävät yli kahtasataa aromiainetta, joista tärkein on mesifuraani (C7H10O3, CAS-numero 4077-47-8).

Mesimarja ei kestä kuumentamista, vaan siitä tulee karvasta. Sen aiheuttavat siinä olevat furaanijohdokset (2,5-dimetyyli-4-metoksi-3(2H)-furanoni = 'mesifuraani' ja 2,5-dimetyyli-4-hydroksi-3(2H)-furanoni ='hydroksimesifuraani'), joita on ahomansikassakin. Lähisukuisissa vadelmassa ja puutarhamansikassa näitä furaanijohdoksia ei ole. Yhdisteiden pilkkoutumistuotteet ovat luultavasti karvaita.

Mesimarjan tuholaisia 
 Hillanälvikäs (Galerucella sagittariae)
 Isokorvakärsäkäs (Otiorhyncus nodosus)
 Mansikkanälvikäs (Galerucella tenella)
 Pikkukorvakärsäkäs (Otiorhynchus ovatus)
 Vattukuoriainen (Byturus tomentosus)
 Vattukärsäkäs (Anthonomus rubi)

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Mesimarja (Rubus arcticus)
 Luontoportti: Mesimarja (Rubus arcticus)
 Valokki - nettikasvio: Mesimarja (Rubus arcticus)
 Yrttitarha: Mesimarjan yleiskuvaus

Kirjallisuutta 
 Marja Aaltonen, Kristiina Antonius, Tarja Hietaranta, Saila Karhu, Hilma Kinnanen, Pirjo Kivijärvi, Anna Nukari, Mia Sahramaa, Risto Tahvonen, Marjatta Uosukainen "Suomen kansallisten kasvigeenivarojen pitkäaikaissäilytysohjeet :  Hedelmä- ja marjakasvit" , Maa- ja elintarviketalous 89: 158 s, 2006, ISBN 978-952-487-061-0 (Painettu), ISBN 978-952-487-062-7 (Verkkojulkaisu)]

Vatukat
Viljeltävät ravintokasvit
Seulonnan keskeiset artikkelit
Lehtivihreä

Lehtivihreä eli klorofylli on orgaaninen molekyyli, jonka avulla kasvit yhteyttävät. Tätä valon avulla tapahtuvaa yhteyttämistä kutsutaan fotosynteesiksi. Klorofyllit a, b, d ja f ovat rakenteeltaan magnesium-keskusatomillisia porfyriinejä, joihin on esteröitynyt pitkä alkoholi; klorofylli c:stä tämä sivuketju puuttuu. Fotosynteesin valoreaktioissa valoenergia muuttuu kemialliseksi energiaksi elektronin siirtyessä reaktiokeskusklorofylliltä (valoreaktio II:ssa P680, valoreaktio I:ssä P700) elektroninvastaanottajalle.

Kasveilla ja levillä lehtivihreä sijaitsee viherhiukkasten eli kloroplastien tylakoidikalvoissa. Viherhiukkaset ovat yhteyttämisestä vastaavia soluelimiä. Viherhiukkasten esi-isien, syanobakteerien, tylakoidikalvot ovat solulimassa. Happea tuottamattomaan fotosynteesiin pystyvillä bakteereilla on klorofyllin sijaan bakteeriklorofylliä. Viherhiukkasia on lehdissä ja usein myös muissa kasvin maanpäällisissä osissa, ja ne ovat lähinnä vastuussa kasvien vihreästä väristä. Klorofyllimolekyylit absorboivat hyvin valon sinisiä ja punaisia aallonpituuksia, mutta huonosti vihreitä. Lehdet ovat vihreitä, koska valoa heijastuu lehden sisärakenteista, kuten solunseinistä, ja vihreä valo rikastuu heijastuneessa valossa, koska klorofylli imee punaisen ja sinisen.

Lehtivihreän rakenteen selvitti saksalainen Nobel-kemisti Richard Willstätter.

Lehtivihreää eli klorofylliä ja klorofylliiniä käytetään myös elintarvikkeiden lisäaineena E-koodilla E 140.
Myös näiden johdannaisia, klorofylli- ja klorofylliinikuparikomplekseja, käytetään elintarvikkeiden lisäaineena E-koodilla E 141.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Kasvikset: Klorofyllit 
 Coloria.net: Lehtivihreä, klorofylli, klorofyllikuparikompleksi
 Chlorophyll 
 Chlorophylls – natural solar cells  (pdf)

Kasvianatomia
Yhteyttäminen
Elintarvikevärit
Seulonnan keskeiset artikkelit
Lahko (uskonto)

Lahko on nykyisessä päämerkityksessään vallitsevasta kirkosta eronnut uskonnollinen ryhmä. Laajemmassa merkityksessään lahko on mistä hyvänsä kirkko- tai uskontokunnasta irrottautunut ryhmä tai liike. Perinteisessä kristillisessä merkityksessään lahko on harhaoppisena pidetty liike, jonka ei katsota dogmissaan tunnustavan Jeesuksen statusta samalla tavalla kuin kristillinen kirkko.

Lahkolla on usein hyvin voimakkaita opillisia näkemyksiä, ja sitä pidetään harhaoppisena. Lahko itse katsoo edustavansa uskonnon puhdasoppisinta tulkintaa. Lahkon jäseniltä odotetaan vahvaa sitoutumista, ja eroaminen siitä voi olla vaikeaa.

Uskontososiologien näkemyksiä
Uskontososiologi Phil Zuckermanin mukaan lahkojen, kirkkojen ja kulttien välillä ei varsinaisesti ole eroa. Uskontososiologi Kimmo Ketola on todennut kirkko-lahko-luokittelun olevan ongelmallinen muiden kuin juutalais-kristillisen kulttuuripiirin suhteen.

Katso myös 
 Kultti
 Tuhoisa lahko

Lähteet

Aiheesta muualla 

Uskonto
Sosiologia
Seulonnan keskeiset artikkelit
La Bayamesa

La Bayamesa on ollut Kuuban kansallishymni vuodesta 1959. Kuubalaiset ovat eri mieltä, sillä se tuli maanhymniksi jo Kuuba-Espanjan sodan aikana. Aluksi se oli pitempi. Osa, joka jäi pois, kertoi taistelusta joka oli jo päättynyt. "Mehän olemme aina taistelemassa", sanoi joku. Sanojen kirjoittaja oli Perucho "Pedro" Figueredo, runoilija Bayamo-kaupungista((Itä-Kuuba, Oriente)). Musiikki hymnille oli jo olemassa, mutta kansa pyysi häneltä sanoja musiikille. Hän kirjoitti ne heti, ollessaan ratsun päällä. Espanjalaiset sotilaat teloittivat Figueredon vuonna 1870, jolloin hänen kerrotaan lausuneen viimeisiksi sanoikseen "Morir por la Patria es vivir" (.

Espanjankieliset sanat:

Al combate, corred, bayameses,
Que la Patria os contempla orgullosa;
No temáis una muerte gloriosa,
Que morir por la Patria es vivir.

En cadenas vivir, es vivir
En afrentas y oprobios sumidos;
Del clarín escuchad el sonido;
¡A las armas, valientes, corred!

Lähteet

Aiheesta muualla 

Kuuba
Kansallislaulut
Open Directory Project

Open Directory Project eli dmoz oli Time Warnerin omistama avoimen lähdekoodin hankkeiden hengessä perustettu täysin ilmainen linkkikirjasto. Sitä ylläpiti valtaisa määrä vapaaehtoisia toimittajia ympäri maailmaa. 

5. kesäkuuta 1998 kaksi Sun Microsystemsin insinööriä, Rich Skrenta ja Bob Truel, perustivat ODP:n nimellä Gnuhoo. Myöhemmin Gnuhoo nimettiin uudelleen Newhooksi, kun Slashdotin artikkeli väitti Gnuhoon olevan pelkkä GNU:n nimellä ratsastava kaupallinen yritys.

Lokakuussa 1998 Netscape osti Newhoon, joka oli välissä ehtinyt vaihtaa nimensä ODP:ksi. AOL osti myöhemmin Netscapen ja sen mukana ODP:n. ODP:ssä oli yli neljä miljoonaa linkkiä.

ODP:n sisältö oli peilattu useisiin satoihin portaaleihin ympäri verkkoa joka onkin ollut ratkaiseva tekijä ODP:n menestykselle. ODP:n avoin suhtautuminen omaan linkkitietokantaan erottikin sen useimmista kilpailevista projekteista. Esimerkiksi Google Hakemisto hyödynsi ODP:n linkkitietokantaa.

28. helmikuuta 2017 ODP ilmoitti lopettavansa toimintansa 14. maaliskuuta 2017.

Aiheesta muualla

 dmoz open directory project
 ODP World: Suomi 
 Suomenkielistä keskustelua ODP:stä. 

Linkkikirjastot
Kippari-Kalle

Kippari-Kalle (engl. Popeye the Sailor) on yhdysvaltalaisen Elzie Segarin luoma sarjakuvahahmo, joka on esiintynyt myös animaatioelokuvissa.

Piirteet 
Kippari-Kalle on supersankari, jolle pinaatti antaa yli-inhimilliset voimat. Kippari-Kallen tyttöystävä on Olga ja verivihollinen Brutus, joka yrittää kaapata Olgan. Kippari-Kallen tunnusmerkkejä ovat erikoinen puhetapa, merimiesasu, maissipiippu ja ankkuritatuoinnit hänen molemmissa käsivarsissaan.

Historia 
Kippari-Kalle teki ensiesiintymisensä Thimble Theatre -nimisessä sarjakuvassa 17. tammikuuta 1929. Hän oli aluksi pelkkä statisti, muriseva karskiotteinen merimies, joka vain puuhaili piippunsa kanssa. Kippari-Kalle katosi sarjasta takaisin merille viiden kuukauden jälkeen, mutta palasi lukijoiden vaatimuksesta takaisin 5. elokuuta jäädäkseen. Hahmon luoja Elzie Segar piirsi Kippari-Kallea kuolemaansa 1938 saakka, minkä jälkeen hahmoa alkoi piirtää hänen assistenttinsa Bud Sagendorf.

Kippari-Kallella on patsas Crystal Cityssä Texasissa. Paikka on pinaatinviljelyn keskus.

Elokuvat 
Max Fleischerin animaatiostudio alkoi tehdä Kippari-Kalle-lyhytanimaatioita vuonna 1933 ja 20-minuuttisia väripiirrettyjä vuonna 1935.

Robert Altman ohjasi vuonna 1980 oikeilla näyttelijöillä musikaalielokuvan Kippari-Kalle, jossa Kippari-Kallea esitti Robin Williams. Elokuva kuvattiin Maltalla, jonne rakennettiin lavastekylä. Nykyään Kippari-Kallen kylä toimii teemapuistona.

Hahmoja 
Kippari-Kalle-sarjakuvien hahmoja ovat: 

 Kippari-Kalle
 Bluto/Brutus, Kippari-Kallen arkkivihollinen
 Eetu, Kippari-Kallen paras ystävä
 George W. Geezil
 Hajuherne, Kippari-Kallen ottopoika
 Olga Oljy, Kippari-Kallen tyttöystävä
 Ylermi, Kippari-Kallen lemmikki
 Kippari-Kullervo, Kippari-Kallen isä
 Pipeye, Peepeye, Poopeye ja Pupeye, Kippari-Kallen veljenpoikia
 Nana ja Cole Oljy, Olgan äiti ja isä
 Castor Oljy, Olgan veli
 Diesel Oljy, Olgan mummi
 Merinoita, vihollinen
 Aliisa, Goonsin maailmasta

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Vapaasti ladattavia Kippari-Kalle -animaatioita (Archive.org)
 Popeye

Yhdysvaltalainen sarjakuva
Strippisarjakuva
Sarjakuvahahmot
Seulonnan keskeiset artikkelit
Elektronisieppaus

Elektronisieppaus eli K-sieppaus on radioaktiivisen alkuaineen hajoamismuoto, jossa ydin sieppaa elektronin muuntamalla protonin neutroniksi. Ilmiötä esiintyy, kun atomiytimessä on protoniylijäämä sekä liian vähän energiaa positronin lähettämiseen ytimestä. Elektronisieppaus on vallitseva beetahajoamisen muoto raskailla alkuaineilla (Z>80), missä sisäkuoren elektronit ovat lähempänä ydintä.

Ilmiön ennusti Gian-Carlo Wick vuonna 1934 ja sen havaitsi ensimmäisen kerran Luis Alvarez vuonna 1937.

Prosessi 
Elektronisieppauksessa yksi atomin ydintä elektronipilven K- tai harvemmin L-kuorella kiertävistä elektroneista joutuu ytimeen. Tällöin ytimessä olevasta ylimääräisestä protonista muodostuu neutroni ja elektronin neutriino. Koska neutronilukumäärä kasvaa yhdellä ja protonilukumäärä pienenee vastaavasti, ei massaluvussa tapahdu muutosta. Protonimäärän muuttuminen elektronisieppauksen vuoksi aiheuttaa kuitenkin alkuaineen muuntumisen toiseksi alkuaineeksi. Reaktiossa muodostuva uusi atomiydin on järjestysluvultaan aikaisempaa yhtä pienempi.

 

Esimerkkejä elektronisieppauksesta ovat mm.

 
 

Elektronisieppauksen jälkeen atomi on viritystilassa, joka purkautuu joko röntgensäteilynä, atomin luovuttaessa Augerin elektronin tai molemmilla tavoilla.

Muista radioaktiivisuuden muodoista poiketen atomin kemiallisella sidonnaisuudella on pieni vaikutus elektronisieppauksen tapahtumiseen. Esimerkiksi Beryllium-7:n puoliintumisaika on 0,9% lyhyempi jos beryllium on metallina kuin jos se on osana molekyyliä.

Lähteet 

Radioaktiivisuus
Luettelo puhelinverkon ulkomaantunnuksista

Tämä on luettelo puhelinverkon ulkomaantunnuksista. Jokaisella maalla on sekä maan suuntanumero soitettaessa puhelimella ulkomaanpuhelu kyseiseen maahan ja ulkomaantunnus soitettaessa ulkomaanpuhelu kyseisestä maasta.

Kansainvälinen televiestintäliitto (ITU) on hyväksynyt yleiseksi ulkomaantunnukseksi valinnan 00, jota kaikki maat eivät vielä ole ottaneet käyttöön.

Seuraavilla mailla tai alueilla on ulkomaantunnus, joka poikkeaa valinnasta 00:

0
Samoa
000 
Kenia (myös 005, 006, 007)
Tansania
Uganda
001
 Etelä-Korea (myös 002, 003xx, 005, 006, 007xx, 008)
 Guyana
 Hongkong (myös 0060, 007, 008, 009)
 Indonesia (myös 007, 008, 009)
 Kambodža  (myös 007)
 Mongolia
 Singapore (myös 008)
 Thaimaa
0011
 Australia 
002
 Taiwan (myös 005, 006, 007, 009)
005
Kolumbia (myös 007, 009)
009
 Nigeria
010
 Japani
011
Amerikan Samoa 
Anguilla 
Antigua ja Barbuda 
Bahama 
Barbados 
Bermuda 
Brittiläiset Neitsytsaaret 
Caymansaaret 
Dominica 
Dominikaaninen tasavalta 
Grenada 
Guam
Haiti
Jamaika 
Kanada 
Marshallinsaaret 
Mikronesia 
Montserrat
Palau
Pohjois-Mariaanit
Puerto Rico 
Saint Kitts ja Nevis 
Saint Lucia 
Saint Vincent ja Grenadiinit 
Trinidad ja Tobago 
Turks- ja Caicossaaret
Yhdysvallat
Yhdysvaltain Neitsytsaaret
1YZ0
Chile (YZ: long-distance operator code)
119
Kuuba
1666
Hongkong
810
 Kazakstan myös 008, 009, 010
 Tadžikistan
 Turkmenistan
 Uzbekistan
 Valko-Venäjä
 Venäjä (myös 826, 827, 828, 856, 857, 858, 859)

99X - 99XXX
 Suomi
 990 Telia Finland Oyj
 991 Elisa Oyj 
 99511 Nettia Oy 
 99533 DNA Oy 
 99555 DNA Oy 
 99559 Elisa Oyj 
 99577 DNA Oy
 99588 Globetel Oy  
 99599 Nettia Oy
 999 Elisa Oyj

Lähteet

Aiheesta muualla
 http://www.lincmad.com/world.html
 http://www.itu.int/dms_pub/itu-t/opb/sp/T-SP-LT.1-2015-PDF-E.pdf
 http://www.itu.int/dms_pub/itu-t/opb/sp/T-SP-E.164D-2016-PDF-E.pdf
 http://www.itu.int/dms_pub/itu-t/opb/sp/T-SP-E.164C-2011-PDF-E.pdf
 http://www.numberingplans.com/?page=dialling&sub=instructions 
 http://www.wtng.info

Puhelinverkon ulkomaantunnuksista
Puhelintekniikka
Luettelot valtioista
Solmu (nimi)

Solmu on suomalainen miehen etunimi. 

Nimi luotiin Kansanvalistusseuran kalenteria varten suomalaiseksi vastineeksi ruotsalaiselle nimelle Knut (ruotsin knut ’solmu’). Tätä on pidetty käännösvirheenä, sillä Knut on lyhentymä nimestä Kanutus ja vain sattumalta osuu yksiin ruotsin knut-sanan kanssa, jota vastaa suomessa solmu.

Solmu sai oman nimipäivän almanakasta, 19. huhtikuuta, vuonna 1929. Nimi ei saanut tarpeeksi kantajia, joten se poistettiin 1949.

Vuoden 2012 loppuun mennessä Väestörekisterikeskuksen mukaan Solmu-nimen on saanut noin 140 henkilöä, joista ainakin viisi on naisia.

Tunnettuja Solmuja 
 Solmu Mäkelä, taikuri
 Solmu Nyström, oppikirjojen tekijä ja kouluneuvos
 Solmu Salonmies, everstiluutnantti

Lähteet

Viitteet 

Etunimet
Itä

Itä on yksi neljästä pääilmansuunnasta, pohjoisesta 90° myötäpäivään. Itä on se suunta, johon maapallo pyörii; näin ollen maapallon pinnalla olevan tarkkailijan näkökulmasta taivaankappaleet, kuten Aurinko, näyttävät vuorokauden kuluessa nousevan idästä ja laskevan länteen.

Maantieteellisenä alueena
Itämaista puhuttaessa tarkoitetaan yleensä Aasiaa. Tämä juontaa juurensa siitä, että Aasia on itäisin osa perinteisesti länsimaissa tunnettua aluetta, niin sanottua Vanhaa maailmaa. 

Lähi-idäksi kutsutaan aluetta, johon kuuluvat muun muassa Arabia ja Mesopotamia. Toisaalta eräissä kielissä, kuten englannissa, Lähi-itä (Near east) tarkoittaa suppeampaa aluetta Israelin ympäristössä, ja Keski-itä (Middle East) tarkoittaa jotakuinkin samaa kuin suomen kielen Lähi-itä.

Itä-Aasiaan taas kuuluvat muun muassa Japani, Kiina, Vietnam, Indonesia ja Thaimaa. Idässä on myös Oseania. Suomen itänaapuri on Venäjä. Kylmän sodan aikana idällä tarkoitettiin usein Neuvostoliittoa ja muita itäblokin maita eli Varsovan liittoon kuuluneita Itä-Euroopan sosialistisia maita.

Eri yhteyksissä itä voi tarkoittaa myös jonkin maan tai alueen, kuten Yhdysvaltain, itäosaa.

Sanan alkuperä
Sana itä tulee luultavasti siitä, että aurinko nousee idästä, eli aurinko itää sieltä päin.
Itää, eli aamun sarastusta ja auringonnousun ilmansuuntaa merkitsevä ikivanha suomalais-ugrilainen sana on koi.

Katso myös
Orientalismi
Ex oriente lux

Lähteet

Aiheesta muualla 

Ilmansuunnat