Saarijärvi

Saarijärvi on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Saarijärven-Viitasaaren seutukunnassa, Keski-Suomen maakunnassa. Kaupungissa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2 ja se sijaitsee noin 60 kilometriä Jyväskylästä pohjoiseen.

Saarijärven naapurikunnat ovat Kannonkoski, Karstula, Multia, Soini, Uurainen, Ähtäri ja Äänekoski.

Pylkönmäen kunta (915 asukasta) liitettiin Saarijärveen vuoden 2009 alussa.

Saarijärvellä sijaitsevat muun muassa Mahlun Maapallopatsas, Puuhapuisto Veijari, Ahvenlammen leirintäalue, Pyhä-Häkin kansallispuisto ja Kivikauden kylä.

Saarijärven arvokasta kulttuuriympäristöä ovat muun muassa Kolkanlahden tila, jonka päärakennuksessa on Säätyläismuseo, ja Kolkanniemen pappila.

24. tammikuuta 2022 Saarijärven kaupunginjohtajaksi valittiin Satu Autiosalo. Vuosina 2014–2021 kaupunginjohtajana toimi Timo Rusanen. Rusasen edeltäjä oli Janne Kinnunen, joka siirtyi Viitasaaren kaupunginjohtajaksi syksyllä 2013. Kinnunen valittiin kaupunginjohtajaksi 2008.

Historia 

Saarijärven seudulla on jo yli 8 000 vuotta sitten ollut asututusta, josta muistoina ovat Summassaaren alueelta löytyneet arkeologiset löydöt ja Kivikauden kylä. Kirjalliset merkinnät asutuksesta alkavat 1550-luvulla, jolloin kuningas Kustaa Vaasa johti voimaperäistä asutustoimintaa. Niinpä vuonna 1628 alueelle perustettiin Rautalammin pitäjän kappeliseurakunta, joka pian vuonna 1639 muuttui itsenäiseksi seurakunnaksi. Tuolloin Saarijärvi tunnettiin vielä nimellä Palvasalmi, ja siihen kuuluivat myöhemmät Karstulan, Pylkönmäen ja Kyyjärven kunnat kokonaan sekä osia Uuraisista, Konginkankaasta ja Äänekoskesta. Vuonna 1749 Vanhan Saarijärven asukasmäärä oli 1 380 henkeä. Asukasmäärä lisääntyi vuoteen 1860 mennessä 7 440 henkilöön. Saarijärvestä tuli kaupunki vuonna 1986.

Luonto 
Saarijärven keskustaajama sijaitsee usean järven rajaamilla niemimailla ja kannaksilla. Etelässä on Summasjärvi, lännessä Saarijärvi, idässä Pieni-Lumperoinen, Iso-Lumperoinen ja Pyhäjärvi.

Saarijärvellä sijaitsevassa Pyhä-Häkin kansallispuistossa on yli 20 kilometriä merkittyjä polkuja. Saarijärvellä on kaikkiaan 241 järveä, joista syvin ja suurin on Pyhäjärvi.

Liikenne 

Paikkakunnan kautta kulkee Kokkolan ja Lappeenrannan välinen valtatie 13 sekä Jyväskylä–Haapajärvi-rata, jonka kunnostamisesta on tehty periaatepäätös. Rata avattiin läpikulkevalle liikenteelle vuonna 1960. Valtionrautatiet lopetti matkustajajunat pohjoiseen (Haapajärvelle ja Ylivieskaan) vuonna 1968 ja etelään (Äänekoskelle ja Jyväskylään) vuonna 1978.

Syksyllä 2011 rataosa Äänekoskelta Saarijärvelle peruskorjattiin ensimmäisen kerran sitten avaamisensa (v. 1954): kevyet kiskot vaihdettiin raskaisiin kierrätyskiskoihin, sora sepeliin ja osa tasoristeyksistä poistettiin. Peruskorjaus mahdollistaa tavaraliikenteen nopeuden kaksinkertaistamisen Äänekosken suuntaan.

Linja-autojen suorilla pikavuoroilla Saarijärveltä pääsee Jyväskylän lisäksi Kokkolaan ja Lapuan kautta Vaasaan. Saarijärven lähin matkustajaliikenteen rautatieasema on Ähtärin Myllymäen seisake noin 58 kilometrin päässä, ja Jyväskylän matkakeskukselle on etäisyyttä noin 64 kilometriä. Jyväskylän lentoasemalle Tikkakoskelle on Saarijärveltä matkaa noin 47 kilometriä.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Saarijärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Saarijärven seurakunta
 Pylkönmäen kappeliseurakunta

Seurakunta toimii myös Kannonkosken, Karstulan, Kivijärven ja Kyyjärven kuntien alueilla.

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Saarijärvellä toimii Saarijärven helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Saarijärven alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Saarijärven kaupungin nykyisellä alueella.
 Pylkönmäen seurakunta (liitetty Saarijärven seurakuntaan 2007)

Elinkeinot/Koulutus 
Saarijärvellä toimii muutama valtakunnallisesti tunnettu yritys: sairaalatarvikkeisiin erikoistunut Serres Oy, kiinteistöjen lämmitysjärjestelmiä valmistava Ariterm Oy, selluvillaa rakennusten eristämiseen tuottava Termex-eriste Oy, terässäiliöitä ja savupiippuja valmistava Saarijärven Säiliövalmiste Oy ja hirsitaloja ja -mökkejä valmistava Syöte-Huvilat Oy. Myös globaalilla Logstor-konsernilla on kaukolämpöputkia ja -komponentteja valmistava tuotantolaitos Saarijärvellä.

Tunnettuja, mutta sittemmin Saarijärvellä toimintansa lopettaneita yrityksiä ovat olleet muun muassa elektroniikkatuotteitta valmistava Efore Oyj, Saarijärven Offset Oy, Soklex Oy, sekä uretaanieristykseen perustuvia talopaketteja 1980-luvulla valmistanut Makrotalo.

Maa- ja metsätalous on aina ollut tärkeä elinkeino. Saarijärvelle valmistui vuoden 2018 lopussa HRV-Farm Oy:n 600 lypsylehmän navetta, joka on yksi Suomen suurimmista. Toinen merkittävä maatalouden yritys on Tikalan Oy, jossa yli 40 000 kanan kanalan lisäksi valmistetaan puutarhojen kasvualustoja ja lannoitteita.

Saarijärven Häkkilässä sijaitsee Fin Forelian taimitarha, joka kasvattaa ja pakkaa metsäpuiden taimia. Taimitarha on Pohjoismaiden suurimpia. Samalla tontilla sijaitsee Siemen Forelian karistamo. Suomen vuosittaisesta siementarpeesta noin puolet tulee Häkkilän karistamosta.

Perusopetukseen ja lukiokoulutukseen on valmistumassa Saarijärvelle uudet ja nykyaikaiset opetustilat.

Biotalouskampuksella Tarvaalassa sijaitsevat Pohjoisen Keski-Suomen ammattiopiston luonnonvara-alan koulutusyksikkö, jossa valmistutaan pääasiassa maa- ja metsätalousalalle, mutta myös rakennus- sekä sosiaali- ja terveysalalle. Samalla kampuksella on Jyväskylän ammattikorkeakoulun (Jamk) Biotalousinstituutin koulutusyksikkö, jossa valmistutaan agrologeiksi. Biotalouskampuksella on viime vuosina rakennettu uusia opetus- ja tutkimustiloja, viimeisinpänä 2017 valmistunut ForesTori.

Ranta-Hännilässä, muutaman kilometrin päässä Saarijärven keskustasta, luonnon keskellä, sijaitsee Suomen Joogaopisto.

Kulttuuri

Tapahtumia
Kesäisin Saarijärven keskustassa sijaitsevalla urheilukentällä järjestetään Juhannuskisat, jossa on vieraillut kansainvälisiä huippu-urheilijoita. Pylkönmäen kylällä puolestaan pidetään Pentin Olympialaiset, joka on lapsille ja perheille suunnattu heinäkuinen yleisurheilutapahtuma. Kirmot ovat noin viikon kestävä musiikkifestivaali, jossa on musiikkitapahtumia monipuolisesti aina hengellisistä kirkkokonserteista tämän päivän pop-musiikkiin. Ahvenlammin leirintäalueella järjestetään suosittuja ”rompetori” -päiviä, joista suosituimmat keräävät myyjiä, kauppiaita ja asiakkaitakin ympäri Suomea.

Kukonhiekan huvikeskus aukeaa toukokuussa ja järjestää tansseja ja konsertteja viikonloppuisin aina lokakuulle asti. Esiintyjät ovat Suomen eturivin viihdetaiteilijoita.

Herättäjäjuhlat on järjestetty Saarijärvellä kahdesti vuosina 1970 ja 2005.

Ruokakulttuuri
Saarijärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla muikuista tehty suutarinpaisti ja perunasose eli perupuuro, lanttupuuro ja vespuolukat sekä hiilloskala.

Kyliä
Saarijärven kunta on jaettu 22 kylään: Häkkilä, Hännilä, Kalmari, Kekkilä, Kolkanlahti, Konttimäki, Kukko, Kuoppala, Lannevesi, Hoikankylä, Lehtola, Leuhu, Linna, Mahlu, Mulikka, Paajala, Pajupuro, Palomäki, Pyhähäkki, Pylkönmäki, Rahkola, Ranta-Hännilä ja Tarvaala. Näistä Ranta-Hännilä, Leuhu, Rahkola ja Pylkönmäki muodostavat Saarijärven keskustan.

Saarijärven vanhat maarekisterikylät ovat: Hännilä, Kalmari, Kiimasjärvi, Kuoppala, Lannevesi, Mahlu, Pyhäjärvi, Saarijärvi ja Summasjärvi sekä Pylkönmäestä liitetyt maarekisterikylät Kukko, Kuoppala, Mahlu, Paajala ja Pääjärvi.

Saarijärven kaupungin keskustan välittömässä läheisyydessä olevia asuinalueita, sekä kaupunginosia ovat mm. Aittokallio, Autionlahti, Heramäki, Hietalahti, Hietarinne, Husuaho, Hämeenniemi, Härkälähde, Karhilanpelto, Koiralampi, Mannila, Mansikkaniemi, Mustikkakorpi, Mäntylä, Pentinniemi, Pyyhkälä, ja Sara-Aho.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Saarijärvellä oli 9 589 asukasta, joista 5 514 asui taajamissa, 3 962 haja-asutusalueilla ja 113:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Saarijärven taajama-aste on 58,2 %. Saarijärven taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.

Tunnettuja saarijärveläisiä 

 Samuli Heimonen, taidemaalari
 Päiviö Hetemäki, poliitikko
 Petri Honkonen, kansanedustaja
 Kaarlo Hurme, kansanedustaja
 Toivo Hyytiäinen, keihäänheiton olympiamitalisti
 Sini Häkkinen, lentopalloilija
 Esko Härkönen, kansanedustaja
 Matti Kauppinen, sanomalehtimies
 Tapani Kiminkinen, lääkäri
 Ilpo Kokkila, vuorineuvos
 Artturi Koskenkaiku, kansanedustaja
 Timo Lehtovaara, kuoronjohtaja

 Levil, rap-artisti
 Kirmo Lintinen, muusikko
 Tarmo Manni, näyttelijä
 Pekka Neittaanmäki, professori
 Toimi Nieminen, näytelmäkirjailija
 Jarkko Nikara, ralliautoilija
 Kirsti Paakkanen, yritysjohtaja
 Tiina Pyykkinen, kuvataiteilija
 Selma Rainio, lähetyslääkäri
 Väinö Rautiainen, kansanedustaja
 Joonas Rinne, juoksija
 Eija Ristanen, hiihdon olympiamitalisti

 Matti Rutanen, taiteilija
 Maija Silvennoinen, televisiokokki
 Raimo Suuronen, näytelmäkirjailija
 Marko Tapio, kirjailija
 Harri Tapper, kirjailija
 Kain Tapper, kuvanveistäjä
 Yrjö Tapper, lavastaja
 Aatos Tavaila, Maatalouskerholiiton pitkäaikainen toiminnanjohtaja, maanviljelysneuvos
 Frans Toikkanen, graafikko
 Risto Ulmala, juoksija
 Teemu Vesterinen, stand up -koomikko

Fiktiivisiä saarijärveläisiä 
 Saarijärven Paavo, kuvitteellinen talonpoika

Ystävyyskunnat

  Kungsbacka, Ruotsi
  Gran, Norja
  Amt Trittau, Saksa
  Communauté de communes Sèvre et Loire, Ranska
  Huai’an, Kiina

Katso myös

 Saarijärven kirkko
 Saarijärven Pullistus
 Keski-Suomen Voimailijat
 NiceBandy
 Luettelo Saarijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Saarijärven kaupungin kotisivu
 Tilastokeskus - Saarijärven avainluvut
 Saarijärven asukkaiden verkkopalvelu 
 Saarijärven kalastussivut: kosket, järvet yms.

Seulonnan keskeiset artikkelit