Elina Valtonen

Elina Maria Valtonen (ent. Lepomäki, s. 23. lokakuuta 1981 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Hän on ollut kokoomuksen kansanedustaja vuodesta 2014. Valtonen on aiemmin toiminut rahoitusalan johtotehtävissä ja ajatuspaja Liberan tutkimusjohtajana. Valtonen on koulutukseltaan diplomi-insinööri ja kauppatieteiden maisteri ja hän on edistänyt perustiliksi kutsumaansa sosiaaliturvan mallia.

Tausta 
Valtonen vietti ensimmäiset vuotensa Helsingin Oulunkylässä, jossa hän isoveljensä kanssa oli amerikkalaisessa päiväkodissa, kunnes siirtyi Oulunkylän ala-asteelle. Vuoden 1990 lopulla perhe muutti Saksan Bonniin, jossa Valtonen kävi saksalaisia kouluja. Perhe muutti takaisin Suomeen vuonna 1995, ja Valtonen jatkoi opiskelua Helsingin Saksalaisessa koulussa. Hän suoritti vuonna 2000 Reifeprüfung-ylioppilastutkinnon ja aloitti saman vuoden syksyllä opiskelut Teknillisessä korkeakoulussa informaatioverkostojen koulutusohjelmassa. Myöhemmin hän vaihtoi aineensa tietotekniikkaan ja aloitti vuonna 2001 opinnot myös Helsingin kauppakorkeakoulussa. Valtonen valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta pääaineenaan tietoturvallisuustekniikka vuonna 2004 ja kauppatieteiden maisteriksi Helsingin kauppakorkeakoulusta pääaineenaan rahoitustaloustiede vuonna 2005.

Hän työskenteli opiskeluaikana Martti Tiurin osa-aikaisena eduskunta-avustajana 2001–2003 ja oli Valuatum Oy:n ohjelmoijana vuonna 2003. Pankkiuransa aikana Valtonen työskenteli Nordean vanhempana analyytikkona 2003–2007 sekä myöhemmin 2007–2012 johtajana Royal Bank of Scotlandissa. Valtonen oli vuonna 2015 viiden kasvuyrityksen osakas. Saman vuoden huhtikuussa hänet nimettiin ajatuspaja Liberan hallituksen puheenjohtajaksi.

Valtonen osallistui vuoden 2018 Bilderberg-kokoukseen Torinossa Italiassa.

Poliittinen ura 
Elina Valtonen nousi kokoomuksen kansanedustajaksi varasijalta Uudenmaan vaalipiiristä heinäkuussa 2014, kun Jyrki Katainen siirtyi Euroopan unionin komissaariksi. Eduskuntavaaleissa 2015 hänet valittiin jatkokaudelle 6 541 äänellä . Hän oli jäsen valtiovarainvaliokunnassa ja sen verojaostossa sekä kunta- ja terveysjaostossa sekä varajäsen ulkoasiainvaliokunnassa ja Euroopan neuvostossa.

Huhtikuussa 2016 Elina Valtonen ilmoitti asettuvansa kokoomuksen puheenjohtajaehdokkaaksi kesän 2016 puoluekokouksessa. Hän sai puheenjohtajavaalissa yhteensä 122,4 ääntä eikä edennyt vaalin toiselle kierrokselle.

Eduskuntavaaleissa 2019 hänet valittiin kolmannelle kaudelleen Uudenmaan vaalipiirin suurimmalla äänimäärällä,  19 292. Koko maan ehdokkaista Valtonen sai viidenneksi eniten ääniä ja naisehdokkaista vain Li Andersson sai enemmän ääniä. Hänen vaalibudjettinsa oli yli 115 000 euroa. Rahoittajiin kuului muun muassa kauppatieteiden tohtori Björn Wahlroos. Syyskuussa 2020 Porissa järjestetyssä Kokoomuksen puoluekokouksessa hänet valittiin puolueen varapuheenjohtajaksi.

 Kunnallisvaaleissa 2021 Valtonen oli ehdolla Helsingissä ja tuli valituksi Helsingin kaupunginvaltuustoon 15 793 äänellä. Hänen äänimäärä oli Helsingin ja myös koko maan toiseksi suurin.

Näkemyksiä 
Valtonen on kuvannut linjaansa macronilaiseksi Ranskan sosiaaliliberaalin presidentin Emmanuel Macronin mukaan. Hän pitää markkinataloutta yksilönvapauksien mahdollistajana ja parhaana ratkaisuna köyhyyteen. Valtonen kannattaa alhaisempaa tuloverotusta ja on puhunut työn verotuksen keventämisen puolesta, joista yhtenä keinona on ansiotulojen tasaverotus. Hän kannattaa perusturvapohjaista sosiaaliturvaa, elinkeinovapauksia ja normien purkamista yksilönvapauskysymyksissä. Valtonen on arvostellut työmarkkinajärjestöjen erityiskohtelua lainsäädännössä ja vaatinut työehtosopimuksien yleissitovuuden poistamista. Lisäksi hän on puhunut mielestään ylisuuren julkisen sektorin pienentämisen tarpeellisuudesta.

Valtonen suhtautuu myönteisesti paremman elintason perässä tapahtuvaan maahanmuuttoon. Hän peräänkuuluttaa työmarkkinoiden joustavoittamista niin, että erityisesti nuoret, osatyökykyiset, vammaiset, muualta muuttaneet ja uran vaihtajat pääsevät nykyistä paremmin työn syrjään kiinni.

Valtonen sanoo kannattavansa dynaamista hyvinvointitaloutta, jossa sosiaaliturva avaa ihmisille vaihtoehtoja ja mahdollistaa aina lisäansiot perusturvaa menettämättä.

Valtonen oli mukana kirjoittamassa Liberan julkaisemaa Perustili-raporttia (2013), sekä teosta Euron tulevaisuus – Suomen vaihtoehdot (2014).

Hän on kannattanut vuonna 2016 suorien yritystukien lakkauttamista, joista säästyvät noin miljardi euroa Valtonen olisi käyttänyt yhteisöveron alentamiseen kuudella prosenttiyksiköllä. Samana vuonna Valtonen visioi, ettei yhteisöveroa olisi enää 20 vuoden kuluttua.

Valtonen ehdotti syyskuussa 2017 kokeilua, jossa ravintoloiden sääntely purettaisiin jollain alueella kokonaan. Hänen mukaansa asiakkaat turvaisivat ravintolan hygienian ja muun turvallisuuden sosiaalisen median avulla.

Helmikuussa 2018 Valtonen linjasi tiedotteessaan, ettei Sipilän hallituksen valmistelemaa esitystä sote-uudistukseksi, valinnanvapauslaiksi ja maakuntauudistukseksi tule viedä eteenpäin. Hänen mielestään malli ei saa aikaan säästöjä, ”eikä ole syytä olettaa, että malli parantaisi asiakkaiden palvelun laatua tai hoidon saatavuutta”.

Valtonen on valmis kieltämään turkistarhauksen eläinten hyvinvoinnin vuoksi ja haluaa kiristää olosuhteita, joissa eläimiä pidetään.

Perustili 

Libera-ajatuspajassa Valtonen ideoi tulonsiirtojärjestelmän kokonaisuudistuksen, perustilin, jonka pohjalta Libera julkaisi Perustili-nimisen raportin yhdessä professori Paul Lillrankin ja vapaan toimittajan Marko Hamilon kanssa. Mallissa jokainen täysi-ikäinen suomalainen saisi 20 000 euron alkupääomalla varustetun perustilin, jolta voi nostaa rahaa vapaasti kuukausittaisen nostorajan puitteissa. Tiliä pääomitetaan työnteolla. Jokaisesta palkasta osa siirtyy suoraan perustilille ja tilille voi myös säästää tämän yli. Säästämiään, alkupääoman ylittäviä varoja jokainen voi sijoittaa vapaasti ja niitä voi käyttää myös toisen henkilön palkkaamiseen siirtämällä rahaa perustililtä toiselle. Työnantajamaksut suoritetaan automaattisesti. Tuloverot maksetaan vasta kun tililtä nostetaan rahaa. Tili käyttäytyy kuin perustulo, sillä se mahdollistaa työn ja sosiaalitukien yhdistämisen. Mallin kantava ajatus on, että työnteon pitää aina kannattaa. Perustilin voi viedä pakkaselle, ja tilin mahdollinen positiivinen saldo vapautuu eläkeiässä vapaaseen käyttöön. Negatiivinen saldo annetaan anteeksi.

Ansioturvauudistus 
Tammikuussa 2015 Sitra julkaisi Valtosen, Heikki Hiilamon, Osmo Soininvaaran, Juhana Vartiaisen ja Tuomas Pöystin kanssa asiantuntijaraportin ansiosidonnaisen työttömyysturvan uudistamiseksi. Raportissa ehdotetaan ansioturvan ulottamista kaikille suomalaisille ja turvan siirtämistä työttömyyskassoilta valtion alaisuuteen. Ehdotuksessa lyhennettäisiin ansiosidonnaisen päivärahan kestoa 250 päivään. Uudistuksen päämääränä on lisätä työn tarjontaa ja tehdä työttömyysturvasta kannustavampi.

Yksityiselämä 

Valtosella on Jukka Lepomäen kanssa kaksi lasta. Tammikuussa 2021 Valtonen kertoi eroavansa miehestään ja huhtikuussa 2021 hän päätti ottaa vanhan sukunimensä takaisin. 

Elina Valtonen asui vuonna 2016 Etelä-Espoossa. Hänen isänsä on politiikan toimittaja Kari Valtonen.

Saksassa asuessaan Valtonen aloitti koripallon harrastamisen. Suomeen muutettuaan hän jatkoi sitä Pakilan Visassa, joka pian muuttui Visa-Basketiksi.

Marraskuussa 2022 Ilta-Sanomat uutisoi Valtosen ja toimittaja Jussi Heikelän seurustelevan.

Teokset

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 Elina Valtosen kotisivut

99.3 Yhteiskuntaelämän edustajat
Kansallisen Kokoomuksen poliitikot
Nykyiset kansanedustajat
Nykyiset Helsingin kaupunginvaltuutetut
Uudenmaan vaalipiiri
Suomalaiset insinöörit
Vuonna 1981 syntyneet
Elävät henkilöt