Vantaan pikaraitiotie

Vantaan pikaraitiotie (myös Vantaan ratikka tai Raide-Jokeri 3) on suunnitteilla oleva pikaraitiotie Vantaalle. Noin 19 kilometriä pitkä reitti on suunniteltu johtamaan Mellunkylästä Hakunilaan, Tikkurilaan sekä Aviapolikseen ja lentoasemalle. Pääosin poikittaissuuntaisesti kulkeva raitiotie yhdistäisi toisiinsa Mellunmäen metroaseman ja kolme rautatieasemaa Vantaalla.

Reitti  

Vantaan pikaraitiotien reitti mukailee suurimmaksi osaksi Mellunmäki–lentoasema-reittiä liikennöivää runkolinjaa 570. Itä-Vantaalla reitti muuttuu Rajakylän ja Jakomäen sijasta Fazerilan kautta kulkevaksi. Rajakylä ei kuulu reittiin, koska raitiotie ei mahdu sinne. Hakkilassa ja Jokiniemessä reitti vaihtuu Tikkurilantieltä ja Urheilutieltä huomattavasti suoremmalle osuudelle Kyytitielle ja Jokiniemenkadulle. Jokiniemenkadun länsireunassa raitiotie kulkee omalla suoralla ajourallaan Tikkurila–Hakkila-radan vieressä ja ylittää Keravanjoen uudella raitiosillalla.

Väritehtaankadun ja Lauri Korpisen kadun välissä, Hakkilan-radan aidatun rautatiekäytävän pohjoispuolella, raitiotie laskeutuu Tikkurilan aseman ja kirjastopuiston alittavaan 560 metriä pitkään tunneliin, josta se siirtyy Lummekujan kohdalla Kielotielle. Asematien ja Tikkuraitin väliin jäävä 150 metrin osuus Kielotiestä suunnitellaan muutettavaksi joukkoliikennebulevardiksi, jota käyttää vain raitiotie. Kielotieltä reitti etenee yli kolmikilometriselle suoralle osuudelle Tikkurilantielle, josta se jatkuu kauppakeskus Jumbon ohi ja Aviapoliksen halki lentoasemalle.

Tunneli ja aiemmat reittivaihtoehdot 
Aseman alittavassa Tikkurilanraitio-betonitunnelissa sijaitsisi raitiovaunuille maanalainen liityntäliikenteen pysäkki, josta olisi yhteys asemalaitureille liukuportailla. Jo varhain suunnittelun aikana karsittuja reittivaihtoehtoja olivat muun muassa Jokiniemestä joko Asematielle tai Unikkotielle ulottuva lyhyt tunneli ja Tikkurilantielle asti ulottuva pitkä tunneli. Pidemmälle menestyneempiä vaihtoehtoja olivat lyhyehkö tunneli Jokiniemestä Lummetielle sekä pohjoisempi reitti Valkoisenlähteentien kautta ilman tunnelia. Tikkurilanraitio valittiin kuitenkin keväällä 2021 ensisijaiseksi vaihtoehdoksi, sillä suoraan aseman alle rakennettava pysäkki mahdollistaisi nopeat vaihtoyhteydet, olisi kokonaismatka-ajan kannalta nopeampi ja takaisi useita tuhansia matkustajia enemmän kuin kauemmaksi jäävä Lummetie-vaihtoehto.

Yhteydet muihin raitioteihin 
Vantaan raitiotie on suunniteltu yhdistettäväksi Viikin–Malmin pikaraitiotiehen, jonka itäinen haara ylettyisi Jakomäkeen. Vantaan raitiotietä hyödyntäen Malmin yhteys voisi jatkua Hakunilan urheilupuistoon asti. Yleissuunnitelmassa on myös mainittu mahdollisuus Malmin yhteyden jatkamisesta Tikkurilaan, jolloin Itä-Vantaan osuudella palvelisi kaksi ratikkalinjaa. Mellunmäen metroasemalla voisi sijaita vaihtopaikka suunnitteilla olevaan Raide-Jokeri 2 -linjaan, joka liikennöisi Vuosaaresta Mellunmäen kautta Myyrmäkeen. 

Malmin raitiotietä voisi hyödyntää myös suunniteltu Tammiston ratikka, jonka reitti johtaisi lentoasemalta Tammiston läpi Malmille ja edelleen Vuosaareen. Vantaan asemapiirustuksiin on merkitty raitiovaraus Jumbolta Kartanonkoskelle. 

Koivuhaan ja Veromiehen väliin Tuusulanväylälle on kaavailtu liityntäyhteyttä suunniteltuun Tuusulanväylän pikaraitiotiehen.

Tekniset tiedot

Matkustajamäärät   
Vuonna 2030 raitiotielinjaa arvioidaan käyttävän noin 31 000 päivittäistä matkustajaa. Hankesuunnittelun alkuvaiheessa matkustajamääriksi arvioitiin 82 000 vuodelle 2030 ja 100 000 vuodelle 2050, mutta ennustetta laskettiin jatkosuunnitteluvaiheen aikana vuonna 2022.

Nopeus ja matka-ajat 
Vantaan pikaraitiotien keskimääräinen nopeus on 25 kilometriä tunnissa, mitä on verrattu Helsingissä 14 kilometriä tunnissa kulkeviin ratikoihin. Nopeimmillaan vaunu voisi kulkea 50 kilometriä tunnissa. Vaunu kulkisi reitistä yli 90 prosenttia omalla ajoradallaan, ja liikennevaloissa sillä olisi etuus. Reitin varrelle on suunniteltu 26 pysäkkiparia, ja keskimääräinen pysäkkiväli on 770 metriä. Pysäkkejä voidaan myös lisätä esimerkiksi Kuninkaalaan ja Flamingon ympäristöön, mikäli maankäyttö näillä alueilla tehostuu. 

Raitiotien kokonaismatka-aika linjan päästä päähän olisi noin 50 minuuttia. Hakunila–Tikkurila-välin matka-aika olisi 10 minuuttia ja Mellunmäki–Tikkurila-välin 22 minuuttia. Matka Tikkurilasta kauppakeskus Jumboon kestäisi 13 minuuttia. Tikkurilasta lentoasemalle pääsisi noin puolessa tunnissa. Ruuhka-aikojen vuoroväli olisi viisi minuuttia ja muina aikoina 10–20 minuuttia. Tikkurilan aseman alittava suunniteltu raitiotunneli nopeuttaisi vaihtoja juniin jopa viidellä minuutilla.

Kalusto   
Reittiä on simuloitu Škoda Transtechin valmistamilla Artic X54 -sarjan vaunuilla, joilla liikennöidään myös tulevalla Raide-Jokerilla. Vaunut olisivat kaksisuuntaisia, eikä niille tarvitsisi toteuttaa kääntösilmukoita reittien päissä. Ovet olisivat vaunun kummallakin sivulla. 30-metristen vaunujen kapasiteetti olisi vuonna 2030 noin 170–180 matkustajaa ja 45-metrisillä vaunuilla vuonna 2050 noin 230–240 matkustajaa. Tarvittavan henkilöstön määrä olisi 80 kuljettajaa sekä kaluston minimimäärä 22 vaunua ja kolme varavaunua.

Raitiotiehankkeeseen on suunniteltu yksi vaunuvarikko Vaaralaan. Varikko pyritään suunnittelemaan niin, että sitä voisivat hyödyntää myös suunniteltu Jokeri 2 sekä Viikin–Malmin pikaraitiotie.

Hankkeen eteneminen      
 
Raitiotiestä luotiin ensimmäiset suunnitelmat yleiskaavaa varten vuonna 1992, ja kaavan pääkartalle ne lisättiin vuonna 2007. Marraskuussa 2017 kaupunginhallitus päätti yleissuunnitelman laatimisesta, ja se julkaistiin lopulta syksyllä 2019. Kaupunginvaltuusto äänesti jatkosuunnittelun puolesta joulukuussa 2019 äänin 45–22.

Vuosina 2021–2023 pikaraitiotie on jatkosuunnitteluvaiheessa. Aikaisimmillaan päätös rahoituksesta tehdään vuonna 2023, jolloin raitiotien rakennustyöt voisivat alkaa vuonna 2024 ja hanke voisi valmistua vuonna 2028. Hankkeesta on järjestetty verkkokyselyitä sekä useita esittelytilaisuuksia Itä-Vantaan eri kaupunginosissa.

Hankkeen kustannusarvio on noin 393 miljoonaa euroa. Helsingin osuus on noin 12 miljoonaa euroa, sillä noin 500 metriä rataa sekä sähkönsyöttöasema ja päätepysäkki sijaitsisivat Mellunmäessä. Valtion odotetaan osallistuvan kustannuksiin 30 prosentilla MAL- eli maankäytön-, asumisen- ja liikenteen sopimuksen myötä. Vantaan osuudeksi rakentamiskustannuksista jäisi tuolloin 267 miljoonaa euroa. Rakennuskustannuksista Tikkurilanraitio-tunnelin osuus on 77 miljoonaa euroa. Raitioliikenteen uskotaan kuitenkin lisäävän kaupunkikehitystä, ja kaupungin saamiksi maankäyttötuloiksi on arvioitu noin 563,3 miljoonaa euroa vuoteen 2050 mennessä.

Vuonna 2021 Vantaan kaupunki ja Helsingin kaupungin liikenneliikelaitos suunnittelivat yhteisen seudullisen kaupunkiraide­liikenneyhtiön perustamista. Liikenneliikelaitoksen yhtiöittämistä perusteltiin sillä, että raitiotieverkko on laajenemassa Helsingin ulkopuolelle. Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne perustettiin lopulta helmikuussa 2022. Vantaalla on omistajuudesta ehdollinen päätös, ja kunta liittyy mukaan yhtiöön, mikäli Vantaan pikaraitiotie päätetään rakentaa.

Lähteet

Aiheesta muualla  
 Vantaa-kanava: Vantaan ratikan reitti videona YouTube. 26.11.2019.

Vantaan liikenne
Suomen raitioliikenne
Suunnitteilla olevat rakennukset ja rakennelmat
Pikaraitiotiet
Ratasuunnitelmat Suomessa