joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Abessiivi

Abessiivi eli vajanto on sijamuoto, joka ilmaisee puuttumista.

Abessiivi eri kielissä

Suomi
Suomessa abessiivia käytetään puhekielessä murrealueesta riippuen niukasti tai ei ollenkaan, eikä kirjakielessäkään kovin runsaasti. Poikkeuksena verbien ma-infinitiivimuodot (tekemättä), joiden kanssa abessiivia käytetään edelleen produktiivisesti uusienkin verbien kanssa tarkoittamaan tekemättömyyttä. Yleiskielessä abessiivin sijapääte on -tta tai -ttä vokaalisoinnun mukaisesti. Esimerkkejä:

 rahatta 
 näöttä
 selittelemättä

Joissakin murteissa abessiivin pääte on kuitenkin -ti, mitä eräissä vakiintuneissa yhteyksissä käytetään yleiskielessäkin: 

 huoleti
 ääneti

Abessiivi nominien yhteydessä 

Abessiivin käyttö on paljolti jäänyt muutamiin sanontoihin "fossiiliksi": hatutta päin, kengittä, vaikeuksitta, erotuksetta, muitta mutkitta, pitemmittä puheitta, syyttä suotta. Joka syyttä suuttuu, se lahjatta leppyy. Joka kuritta kasvaa, se kunniatta kuolee. Muutoin sen asemesta käytetään yleensä prepositiota ilman ja partitiivia, esimerkiksi ilman rahaa = rahatta. Eräissä murteissa ilman -sanaa kuitenkin käytetään abessiivin yhteydessä vahvistussanana: ilman rahatta, mitä kirja- ja yleiskielessä alettiin 1900-luvulla pitää virheenä. 

Tavallisimpia abessiivimuotoisten nominien merkitysryhmiä ovat seuraavat:
 tunnesana-abessiivit, jotka voivat kuvata kirjoittajan asennetta lauseen informaatioon: huoletta, surutta
 syyabessiivit: syyttä suotta, aiheetta, perusteetta
 korvaukseen viittaavat abessiivit: veloituksetta, maksutta, palkatta, korvauksetta, vastikkeetta
 sujuvuusabessiivit: ongelmitta, vaivatta, vaikeuksitta, keskeytyksittä, esteettä, virheettä, häiriöttä, tuloksetta
 selviytymisabessiivit, jotka arvioivat tapahtuman tulosta: vauriotta, vahingotta, naarmuitta, rangaistuksetta
 vahvikeabessiivit: kiistatta, ehdoitta, varauksetta, poikkeuksetta

Abessiivi verbien yhteydessä 

Vaikka abessiivi nominin sijamuotona on nykyään harvinaisehko, verbien kolmannen infinitiivin abessiivi on aivan yleinen nykykielessäkin: 
Sieni on keittämättä myrkyllinen. Varas hiipi sisään kenenkään huomaamatta. 

Näistäkin osa on kiteytynyt sanonnoiksi:
epäilemättä, säälimättä, hinnasta tinkimättä, äkkiarvaamatta, lukuun ottamatta, riippumatta siitä, siitä huolimatta.

Viro 
Virossa abessiivin pääte on -ta. Virossa hyväksytään edelleen preposition käyttö abessiivin kanssa. Suomen ilman-prepositiota vastaa ilma. Virossa voidaan sanoa ja kirjoittaa vaikkapa siilita mutta myös ilma siilita. Virossa ei ole vokaalisointua, joten abessiivin pääte on -ta eikä tä, vaikka sanassa olisikin ä, ö tai ü.

Ersä 
Ersämordvassa abessiivin pääte on -vtomo tai -vťeme vokaalisoinnusta riippuen. Esimerkiksi:
 lovtomo 'ilman lunta, lumeton'
 pevťeme 'ilman loppua, loputon'
 tonťemeť 'ilman sinua'

Lähteet 

Sijamuodot
Fenoli

Fenolit ovat orgaanisia yhdisteitä, joissa yksi tai useampi hydroksyyliryhmä (-OH) on liittyneenä suoraan bentseenirenkaaseen.

Fenolit ovat heikkoja happoja. Bentseenirenkaan läheisyys vahvistaa OH-ryhmän polaarisuutta, jonka vuoksi vety pystyy irtoamaan siitä protonina. Alkoholit, joissa OH-ryhmä on kiinnittynyt hiiliketjuun, ovat sen sijaan neutraaleja yhdisteitä.

Fenoleita esiintyy yleisesti myös luonnossa. Niitä on mm. puiden lehdissä ns. sekundäärisinä aineina, jopa 25 % kuivapainosta. Hieskoivujen puolustusmekanismeja (tunturimittareiden toukkien syömävioitusta vastaan) tutkittaessa niiden lehdistä analysoitiin toista sataa erilaista fenolinsukuista yhdistettä.

Fenoli eli karbolihappo 

Yksinkertaisin fenoli, josta usein käytetään vain nimitystä fenoli, on orgaaninen yhdiste, C6H5OH, joka tunnetaan myös nimillä fenyylialkoholi, karbolihappo ja hydroksibentseeni. Sen moolimassa on 94,1 g/mol, sulamispiste 40,5 °C, kiehumispiste 182 °C, tiheys 1,06 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), leimahduspiste 79 °C, itsesyttymislämpötila 715 °C ja CAS-numero 108-95-2. Puhdas fenoli imee vettä ilmasta ja liukenee siihen. Fenoli liukenee osittain veteen sekä hyvin etanoliin, asetoniin ja eetteriin.

Fenolia käytetään nykyään polymeerien (kuten bakeliitin), fenolihartsien, räjähteiden, maalien, lääkkeiden (kuten aspiriinin) ja elintarviketeollisuuden lisäaineiden valmistamisessa. Fenoli ärsyttää ja syövyttää ihoa ja limakalvoja. Se voi tunkeutua ihon läpi elimistöön, missä se vaikuttaa hermomyrkkynä. Se aiheuttaa ihottumaa, vaikuttaa keskushermostoon ja vaurioittaa maksaa sekä munuaisia.

Aikaisemmin sillä on ollut suuri merkitys desinfiointiaineena. Esimerkiksi keuhkotautisille (tuberkuloosi) järjestetyt sylkykupit olivat käsitelty "karbolihapolla" taudin leviämisen estämiseksi. Sitä on käytetty toisinaan myös vaarallisen arsenikin ja muiden arseeniyhdisteiden asemasta eläinten nahkojen konservoinnissa eli mm. täytettyjen lintujen nahkan sivelyyn sisäpuolelta tuholaisten estämiseksi.

Aineen käyttö fataalina teloitusaineena 
Fenolia eli karbolihappoa on käytetty natsi-Saksassa teloitusruiskeena. Fenoliruiske saatettiin antaa joko suoraan sydänlihakseen tai käsivarteen. Yleensä aine vaikutti heti, ja se oli letaali eli johti kuolemaan vain muutamissa sekunneissa. Noin yksi gramma (10 cc.) riitti surmaamaan ihmisen.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Fenolin OVA-ohje
Kemian työsuojeluneuvottelukunta (KETSU): Fenoli
Terveysportti, metatesaurus: Fenoli
PubChem: Phenol 
DrugBank: Phenol 
KEGG: Phenol 
ChemBlink: Phenol 
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Phenol 

Fenolit
Hermomyrkyt
Myrkylliset teollisuuskemikaalit
Kasvimyrkyt
Desinfiointiaineet
Seulonnan keskeiset artikkelit
Häntäluu

Häntäluu () on ihmisen neljän tai viiden alimman nikaman muodostama kokonaisuus, joka aikuisilla on normaalisti luutunut yhtenäiseksi luuksi. Lapsilla nikamat ovat vielä erillisiä, joten heillä varsinaista häntäluuta ei vielä ole. Häntäluu on surkastuma eli jäänne niiltä ajoilta, jolloin ihmisen esivanhemmilla oli vielä häntä. Esimerkiksi Charles Darwin piti häntäluuta todisteena siitä, että ihminen on kehittynyt hännällisistä eläimistä. Vaikka häntäluu onkin surkastuma, sillä on monien muiden surkastumien tavoin nykyäänkin tehtäviä. Sen tiedetään olevan kiinnittymäkohta yhdeksälle lihakselle, ja se toimii myös eräänlaisena iskunvaimentimena istuutuessa. Häntäluun päälle kaatuminen voi aiheuttaa kovaa ja pitkäänkin jatkuvaa kipua, joka jatkuu usein viikosta pariin kuukauteen.

Aiheesta muualla 
Terveyskirjasto: Häntäluukipu

Nisäkkäiden anatomia
Vartalon luusto
Seulonnan keskeiset artikkelit
Kanadan Grand Prix 2005

Vuoden 2005 Kanadan Grand Prix oli Formula 1 -luokan osakilpailu, joka käytiin 10.–12. kesäkuuta 2005 Circuit Gilles Villeneuven radalla Montrealissa.

McLarenin Kimi Räikkönen voitti kauden kolmannen GP:nsä ja kavensi piste-eron MM-sarjaa johtavaan Renault'n Fernando Alonsoon jälleen 22 pisteeseen. Alonso keskeytti. Toinen oli Ferrarin Michael Schumacher ennen brasilialaista Ferrarin kuljettajaa Rubens Barrichelloa. Juan Pablo Montoya hylättiin mustalla lipulla hänen tultuaan varikolta radalle, vaikka varikon ulostulossa paloi punainen valo turva-auton vetämän letkan ohittaessa juuri varikkoa.

Tulokset

Lähteet

Aiheesta muualla 

Kanadan Grand Prix
Heli

Heli on suomalainen naisen etunimi.

Heli on lyhentymä kreikkalaisperäisestä nimestä Helena, joka tarkoittaa 'loistavaa'. Nimi tunnetaan myös Virossa, jossa Heli voi olla johdos Helenasta tai Elinasta, mutta voi pohjautua myös viron sanoihin heli ja helin ('sävel', 'sointu', 'helinä').

Nimi esiintyi Kansanvalistusseuran kalenterissa jo 1883, ja Suomen almanakassa Heli on ollut vuodesta 1954.

Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan nimi Heli on annettu Suomessa 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä 17 953 naiselle ja muutamalle miehelle. Heistä yli puolet on 1960- ja 1970-luvuilla syntyneitä.

Tunnettuja Helejä 

 Heli Astala, kansanedustaja (SKDL, Vasemmistoliitto)
 Heli Galliano, kirjailija
 Heli Haapalainen, näyttelijä
 Heli Heiskanen, maastohiihtäjä
 Heli Hieta, kuvittaja ja kuvataiteen opettaja
 Heli Hiltunen, kuvataiteilija
 Heli Inkinen, rovasti, teologian tohtori ja arkkipiispaehdokas
 Heli Jantunen, keksijä ja mikroelektroniikan professori
 Heli Jeskanen-Sundström, Tilastokeskuksen ent. pääjohtaja
 Heli Jürgenson, virolainen kuoronjohtaja
 Heli Järvinen, kansanedustaja (Vihreä liitto)
 Heli Kajaste, laulaja
 Heli Kajo, laulaja ja lauluntekijä
 Heli Karjalainen, taekwondoin
 Heli Keinonen, laulaja
 Heli Koppelo, toimittaja ja kirjailija
 Heli Koski, taloustieteilijä
 Heli Krogell (o.s. Jukkola), suunnistaja
 Heli Kruger (o.s. Koivula), yleisurheilija
 Heli Kurjanen, toimitusjohtaja
 Heli Laaksonen, murrerunoilija ja esiintyjä
 Heli Laitinen, seiväshyppääjä
 Heli Lääts, virolainen laulaja
 Heli Möller, kaupunginjohtaja
 Heli Nevakare, musiikkitoimittaja ja laulaja
 Heli Nevanpää, kilpakävelijä
 Heli Nieminen (o.s. Tolkkinen), keihäänheittäjä
 Heli Ojanperä, taidemaalari ja kirjailija
 Heli Paasio, kansanedustaja (SDP)
 Heli Paloranta, pituushyppääjä
 Heli Parland, runoilija
 Heli Peltola, metsänhoitotieteen professori
 Heli Penttinen, taidemaalari
 Heli Pirhonen, Miss Suomi 1995
 Heli Puura, ammattiyhdistysjohtaja ja poliitikko (SDP)
 Heli Rantala, lastenkirjailija ja käsikirjoittaja
 Heli Rantanen, yleisurheilija
 Heli Rekula, kuvataiteilija, valo- ja videokuvaaja
 Heli Roiha, radio- ja televisiotoimittaja
 Heli Romu, jääkiekkoilija
 Heli Roukanoja, lääkäri ja koripalloilija
 Heli Ruokamo, mediakasvatuksen professori
 Heli Ruotsalainen, iskelmälaulaja
 Heli Ryhänen, kuvanveistäjä
 Heli Saarinen, pituushyppääjä
 Heli Simpson, australialainen näyttelijä ja laulaja
 Heli Sirviö, näyttelijä
 Heli Slunga, runoilija
 Heli Sutela, näyttelijä
 Heli Syrjä, judoka
 Heli Takala, näyttelijä
 Heli Vaaranen, o.s. Kokkala, malli, psykoterapeutti ja tietokirjailija
 Heli Vuori-Soini, puku- ja tekstiilitaiteilija ja koulutuksen kehittäjä

Kuvitteellisia Helejä 
 Heli Sievinen, henkilö Salatut elämät -televisiosarjassa

Muita merkityksiä 
 Hengitysliitto Heli, Hengitysliiton nimi vuosina 2000–2011
 HELI-rata

Lähteet

Viitteet 

Etunimet
Espanjan Grand Prix 2005

Espanjan Grand Prix 2005 (virallisesti Formula 1 Grand Prix Marlboro de España 2005) oli Formula 1 -kauden  viides osakilpailu, joka ajettiin 6.–8. toukokuuta Circuit de Catalunyan moottoriradalla Espanjassa.

Alkukaudesta autonsa luotettavuuden kanssa taistellut McLarenin suomalaiskuljettaja Kimi Räikkönen johti koko kisan ajan ajaen paalupaikalta kauden ensimmäiseen ja uransa kolmanteen voittoon, noussen näin mukaan mestaruustaisteluun.

Viikonlopun aikataulu ja sää

Tulokset

Aika-ajot 

 Rubens Barrichellon ja Nick Heidfeldin sijoitusta pudotettiin kymmenellä lähtöruudulla moottorivaihdon takia.
 Tiago Monteiron sijoitus pudotettiin muiden taakse aika-ajon jälkeen vaihdetun moottorin takia.

Kilpailu

Muuta 
 Giancarlo Fisichellan viimeinen nopein kierros.

Katso myös 
 GP2 Espanjan Grand Prix 2005

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Espanjan GP 2005 - F1-ruutu

2005
Kalkki

Kalkki eli kalsiumoksidi (CaO), josta käytetään myös nimiä poltettu kalkki tai sammuttamaton kalkki, on valkoinen emäksinen kiteinen yhdiste. Kalkkia valmistetaan esimerkiksi kalkkikivestä saatavasta kalsiumkarbonaatista kuumentamalla sitä kalkkiuunissa noin 1 100 °C:n lämpötilassa, jolloin siitä lohkeaa hiilidioksidia. Kalsiumoksidia muodostuu myös eräiden muiden kalsiumyhdisteiden, kuten kalsiumnitraatin kuumentamisen yhteydessä.

CaCO3 → CaO + CO2.

Kalkkia käytetään sementin ja laastin valmistukseen sekä maataloudessa peltojen kalkitsemiseen. Se reagoi herkästi veden kanssa, jolloin syntyy kalsiumhydroksidia, jota sanotaan myös sammutetuksi kalkiksi. Reaktio on tällöin seuraava:

CaO + H2O → Ca(OH)2.

Kalkin pH-arvo on 13.

Merkittävimmät esiintymisalueet 

Britannia
Yhdysvallat

Lähteet

Aiheesta muualla

OVA-ohje: Kalsiumoksidi
PubChem: Calcium oxide 
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Calcium oxide 
Food Component Database (FooDB): Calcium oxide 
Food and Agriculture Organization (FAO): Calcium oxide (pdf) 
ChemBlink: Calcium oxide 

Kalsiumyhdisteet
Luonnonvarat
Oksidit
Seulonnan keskeiset artikkelit
Euroopan Grand Prix 2005

Euroopan Grand Prix 2005 (virallisesti Formula 1 Grand Prix of Europe) oli Formula 1 -kauden 2005 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 27.–29. toukokuuta 2005 Nürburgringin moottoriradalla Saksassa.

Kilpailun voitti Renault-tallin Fernando Alonso, joka kasvatti MM-pistejohtonsa toisena olevaan Kimi Räikköseen 32 pisteeseen. Räikkösen kilpailu päättyi katkerasti: oikean etupyörän ripustukset pettivät Räikkösen johdettua kilpailua viimeisellä kierroksella.

Tulokset

Muuta 
 Nick Heidfeldin uran ainoa paalupaikka.
 Nick Heidfeldin uran ensimmäinen kilpailun johtokierros.
 Vitantonio Liuzzin viimeinen kilpailu Red Bullilla.
 Kierrosmäärää vähennettiin yhdellä ylimääräisen lämmittelykierroksen takia.

Katso myös 
 GP2 Euroopan Grand Prix 2005

Lähteet 

Euroopan Grand Prix
Saksan moottoriurheilu
Nürburg
Australian Grand Prix 2005

Australian Grand Prix 2005 (virallisesti Foster's Australian Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2005 1. osakilpailu, joka ajettiin 4.–6. maaliskuuta 2005 Albert Parkin radalla Melbournessa.

Viikonlopun aikataulu ja sää

Ennakkotunnelmia 
Suomen toinen Foster's Grid Girl Niina Siljamäki, edusti Suomea Australian osakilpailussa. Edellisen kerran hän edusti Suomea 2004 Britannian GP:ssä.

Vapaat harjoitukset 
Perjantain ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa, nopeinta vauhtia piti yllä Red Bullin kolmoskuljettaja Vitantonio Liuzzi.

Perjantain toisissa vapaissa harjoituksissa, nopein oli McLarenin kolmoskuljettaja Pedro de la Rosa.

Lauantain kolmansissa harjoituksissa, nopein oli Ferrarin Michael Schumacher ennen tallikaveri Rubens Barrichelloa.

Lauantain neljänsissä vapaissa harjoituksissa, McLarenin Kimi Räikkönen oli nopein.

Aika-ajot 
Paalupaikalle ajoi Renaultin Giancarlo Fisichella, jolle paalupaikka oli F1-uran toinen ja ensimmäinen sitten 1998 Itävallan GP:n. Toiseksi ajoi Toyotan Jarno Trulli. Toyotalle kyseessä oli tallin historian ensimmäinen eturivin lähtöpaikka. Kolmanneksi ajoi Williamsin Mark Webber, joka teki myös samalla toisten aika-ajojen nopeimman ajan.

Epäonnistujiin lukeutui Ferrarin Michael Schumacher, joka sijoittui sijalle 18. Schumacherille kyseessä oli uran toiseksi huonoin lähtöruutu sitten 2004 Kiinan GP:n, jolloin hän oli 20:s.

Tulokset 

 Michael Schumacherin ja Takuma Satōn sijoitusta pudotettiin kymmenellä moottorivaihdon takia.
 Toyotan ensimmäinen eturivin lähtöruutu (2).
 Christian Klienin uran paras lähtöruutu (6).

Kilpailu 
Kilpailun voitti toista kertaa urallaan paalupaikalta startannut Renault'n Giancarlo Fisichella, joka siirtyi samalla MM-sarjan johtoon. Voitto oli Fisichella ensimmäinen sitten 2003 Brasilian GP:n. Toiseksi sijoittui Ferrarin Rubens Barrichello ja kolmanneksi Renault'n Fernando Alonso. McLarenin Kimi Räikkönen sijoittui kahdeksanneksi. Ferrarin Michael Schumacher keskeytti kolaroituaan Williamsin Nick Heidfeldin kanssa.

Tulokset 

 Kimi Räikkönen lähti kilpailuun varikolta auton sammuttua lähtöruudukkoon.
 Kierrosmäärää vähennettiin yhdellä ylimääräisen lämmittelykierroksen takia.

Johtokierrokset

Muuta 
 Red Bull-tallin ensimmäinen kilpailu.
 Tiago Monteiroin, Narain Karthikeyanin, Christijan Albersin ja Patrick Friesacherin uran ensimmäinen kilpailu.
 Juan Pablo Montoyan ensimmäinen kilpailu McLarenilla.
 Mark Webberin ensimmäinen kilpailu Williamsilla.
 Nick Heidfeldin ensimmäinen kilpailu Williamsilla.
 David Coulthardin ensimmäinen kilpailu Red Bullilla.
 Jacques Villeneuven ensimmäinen kilpailu Sauberilla.
 Ralf Schumacherin ensimmäinen kilpailu Toyotalla.

Lähteet 

Australian Grand Prix
Kromiitti

Kromiitti on mustanvälkehtivä spinelliryhmään kuuluva malmimineraali, jonka koostumus on FeCr2O4. Kromiitti on tärkein kromia sisältävistä mineraaleista. Se kuuluu ultraemäksisiin ja muodostuu syvällä magmasta. Kromiitti on ensimmäisiä magman jäähtyessä kiteytyviä mineraaleja. Sen kovuus Mohsin kovuusasteikolla on 5,5.

Pelkistettäessä kromiittia hiilellä valokaariuunissa saadaan ferrokromia, josta voidaan valmistaa edelleen ruostumatonta terästä.

Merkittävimmät esiintymisalueet 
 Intia
 Madagaskar
 Etelä-Afrikka
 Suomen ja samalla koko Euroopan ainoa kromiittikaivos on Elijärven kaivos Kemin pohjoispuolella

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Webmineral.com 
 Minerals.net 
 Kiviopas: Kromiitti 

Malmimineraalit
Oksidimineraalit
Malesian Grand Prix 2005

Vuoden 2005 Malesian Grand Prix oli Formula 1 -luokan osakilpailu, joka käytiin 18.–20. maaliskuuta 2005 Sepangin radalla Kuala Lumpurissa.

Renault'n Fernando Alonso voitti kilpailun ja siirtyi MM-pistejohtoon kuuden pisteen erolla tallikaveriinsa Giancarlo Fisichellaan.

Tulokset

Muuta 
 Rubens Barrichellon 200. kilpailu.
 Toyotan ensimmäinen palkintokorokesijoitus.

 Anthony Davidsonin ensimmäinen kilpailu BAR:lla, korvasi Takuma Saton joka oli kuumeessa.

Lähteet

Malesian Grand Prix
Bahrainin Grand Prix 2005

Bahrainin Grand Prix 2005 oli Formula 1 -kauden 3. osakilpailu, joka ajettiin 1.–3. huhtikuuta 2005 Bahrain International Circuitin radalla.

Renault'n Fernando Alonso voitti kilpailun ja kasvatti MM-pistejohtonsa toiseksi nousseeseen Toyotan Jarno Trulliin 10 pisteeseen. Kimi Räikkönen otti kauden ensimmäisen palkintosijan sijoittumalla kolmanneksi.

Tulokset 
Lähde:

Muuta 
 Sauberin 200. kilpailu.

 Pedro de la Rosan ensimmäinen kilpailu McLarenilla. Hän korvasi Juan Pablo Montoyan, joka sai hiusmurtuman tennistä pelatessaan.

 Rubens Barrichellon,  Christijan Albersin ja Patrick Friesacherin sijoitusta pudotettiin kymmenellä moottorivaihdon takia.

 Pedro de la Rosan uran ainoa kilpailun nopein kierros.

 Renaultin 20. voitto.

 Renault-moottorin 100. voitto.

Lähteet 

Bahrainin Grand Prix
Monacon Grand Prix 2005

Monacon Grand Prix 2005 (virallisesti Formula 1 Grand Prix de Monaco 2005) oli Formula 1 -kauden 2005 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 20.–22. toukokuuta 2005 Monacon katuradalla Monacossa.

McLarenin Kimi Räikkönen voitti ensimmäisen Monacon ja kauden toisen GP:nsä johtamalla kilpailua alusta loppuun. Samalla hän nousi MM-sarjan toiseksi, 22 pisteen päähän Renault'n Fernando Alonsosta. Kilpailun toinen oli Nick Heidfeld ja kolmas Mark Webber. Fernando Alonso oli neljäs ja Michael Schumacher seitsemäs.

Viikonlopun aikataulu ja sää

Tulokset

Aika-ajo 

 Ralf Schumacher sai 0,5 sekuntia lisäaikaa väärän renkaan käytöstä harjoituksissa.
 Juan Pablo Montoyan suoritus hylättiin lauantain harjoituksissa aiheutetun onnettomuuden takia.
 Narain Karthikeyanin ja Ralf Schumacherin sijoitusta pudotettiin kymmenellä lähtöruudulla moottorivaihdon takia.

Kilpailu

Johtokierrokset

Muuta 
 Mercedes-Benzin 200:s GP.
 Nopein kierros Michael Schumacher 1:15.842
 Ensimmäistä kertaa sitten Ranskan GP:n 2003 molemmat Williamsit palkintopallilla.
 Mark Webberin ensimmäinen palkintosija.
 Red Bull julkaisi varikkohuumorilehden The Red Bulletin.
 Red Bull mainosti Tähtien sota: Episodi III – Sithin kosto -elokuvaa.

Katso myös 
 GP2 Monacon Grand Prix 2005

Lähteet 

Monacon Grand Prix
San Marinon Grand Prix 2005

San Marinon Grand Prix 2005 (virallisesti XXV Gran Premio Foster's di San Marino) oli Formula 1 -kauden 2005 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 22.–24. huhtikuuta 2005 Autodromo Enzo e Dino Ferrarin moottoriradalla Italian Imolassa. Radalla järjestettiin samana viikonloppuna myös historian ensimmäinen oheisluokan GP2:n osakilpailu.

Renault'n Fernando Alonso voitti kauden kolmannen GP:nsä perättäin ja vahvisti johtoaan toisena olevaan Toyotan Jarno Trulliin 16 pisteeseen. Paalupaikalta startannut McLarenin Kimi Räikkönen keskeytti 9. kierroksella johtopaikalta vetoakselin hajottua.

BAR-kuljettajat Jenson Button ja Takuma Satō hylättiin autojen sääntöjen vastaisen polttoaineensyöttöjärjestelmän vuoksi. Tallille annettiin kahden kilpailun kilpailukielto tapauksen johdosta.

Tulokset

Muuta 
 Alexander Wurzin ensimmäinen kilpailu McLarenilla.
 Felipe Massan, Patrick Friesacherin ja Christijan Albersin sijoitusta pudotettiin kymmenellä moottorivaihdon takia.
 Ralf Schumacher sai 25 sekuntia lisäaikaa kiilattuaan Nick Heidfeldin eteen varikolla.
 Jenson Button ja Takuma Satō hylättiin alipainoisten autojen takia. BAR sai lisäksi kahden kilpailun mittaisen kilpailukiellon.
 Vitantonio Liuzzin uran ensimmäinen kilpailu Red Bullilla ja uran ensimmäinen MM-piste.

Katso myös 
 GP2 San Marinon Grand Prix 2005

Lähteet

Aiheesta muualla 

San Marinon Grand Prix
Turva-auto

Turva-auto (, Yhdysvalloissa pace car) on rata-autourheilussa auto, joka tulee radalle hidastamaan kilpailijoita jonkin radalla olevan esteen, haitan tai turvallisuusuhan poistamisen ajaksi. Turva-auto on tärkeä, jotta ratahenkilökunta voi työskennellä tarvittaessa turvallisesti radalla kilpailun aikana.

Virtuaalinen turva-auto
Vuodesta 2015 alkaen on ollut käytössä niin sanottu virtuaalinen turva-auto (, VSC). Virtuaalisen turva-auton aikana radan jokaiselle ajanottosektorille asetetaan nopein mahdollinen sektoriaika, jota kuljettajat eivät saa alittaa. Virtuaalisen turva-auton aikana kuljettajan väliset aikaerot eivät oleellisesti muutu, toisin kuin turva-auton perässä ajettaessa. Virtuaalinen turva-auto on lähtökohtaisesti tarkoitettu nopeasti radalta poistettavassa olevan esteen tai haitan poistamisen ajaksi.

Syynä virtuaalisen turva-auton käyttöönottoon oli Formula 1 -kaudella 2014 Japanin GP:ssä sattunut onnettomuus, jossa Jules Bianchi ajoi tuplakeltaisten lippujen alueella ulos radalta osuen ratavirkailijoiden kuljettamaan nostotraktoriin loukkaantuen vakavasti ja myöhemmin hän menehtyi saamiinsa vammoihin.

Formula 1
Formula 1 -sarjaan on toimittanut kaudesta 1996 alkaen turva-autot Mercedes-Benz, kausina 2010–2014 malli oli Mercedes-Benz SLS AMG, kausina 2015–2017 Mercedes-AMG GT S ja kaudesta 2018 alkaen otettiin käyttöön malli Mercedes-AMG GT R. Kaudella 2021 turva-autona toimii myös Aston Martin Vantage.

Turva-auton kuljettajat
 Oliver Gavin (1997–1999)
 Bernd Maylander (2000–)
 Marcel Fässler (Kanadan GP 2001)

Lähteet
The safety car Formula1.com 
The safety car and suspending a race Formula1.com

Viitteet

Aiheesta muualla 

Moottoriurheilu
9 (luku)

Yhdeksän on luonnollinen luku, jota edeltää luku kahdeksan ja seuraa luku kymmenen.

Suomen yhdeksän-sanan etymologia 
Sana yhdeksän koostuu kahdesta osasta: yh (yksi) ja deksa. Deksa on latinan laina ja tarkoittaa kymmentä, kuten . Sanan merkitys on siis "yksi pois kymmenestä". Tähän liittyy myös se, että 9 on roomalaisena numerona IX. Sana kahdeksan on muodostettu samalla tavalla. Toisen teorian mukaan sana tulee kahden sanan liitosta ükte e-k-sä (ükte = yksi ja e-k-sä = ei ole, eli yhtä ei ole).

Matematiikassa 
 9 on puolialkuluku ja pienin pariton yhdistetty luku.
 9 on neliöluku: .
 9 on kahden ensimmäisen kuutioluvun summa: .
 9 on onnenluku.
 9 on alkulukuserkkujen 7 ja 11 keskiarvo.
 9 on peräkkäisten alkulukujen (79 ja 83) keskiarvon neliöjuuri.
 9 on jaollinen tekijöidensä määrällä (3).
 9 on palindromi binäärijärjestelmässä (10012).
 Yhdeksänmenetelmä on lukujen numeroiden summiin perustuva menetelmä laskutoimituksen tuloksen tarkistamiseksi.
 Toinen kokonaisluku on jaollinen yhdeksällä, jos kyseisen luvun numeroiden summa on jaollinen yhdeksällä.

Luonnontieteissä 
 Fluorin järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä on 9.
 Beryllium-9 on berylliumin vakaa isotooppi.
 Happi-17 on hapen vakaa isotooppi, jonka ytimessä on 9 neutronia.
 Kääpiöplaneetta Plutoa pidettiin ennen yhdeksäntenä planeettana Auringosta poispäin.

Mytologiassa 
 Skandinaavisen muinaisuskon mukaan maailmoja on 9.
 Numero yhdeksän on tärkeä luku mm. numerologiassa. Niin sanottu "Jumalan Suuri Nimi" koostuu 72 kirjaimesta, ja laskettaessa yhteen numerot 7 ja 2 saadaan luku 9.
 Kissoilla sanotaan olevan yhdeksän henkeä.
 Japanilaisessa mytologiassa kitsune-ketulla voi olla enintään yhdeksän häntää.

Muualla 
 Numero yhdeksän on peruskoulun ja lukion toiseksi korkein arvosana eli se vastaa kiitettävää.
 Radioamatöörien kutsumerkeissä 9 on piirinumero entisen Lapin läänin alueella.
 Valtatie 9 kulkee Turun ja Tohmajärven välillä.

Lähteet 

Luonnolliset luvut
Nimimerkki

Nimimerkki (lyhenne nimim.) on oikean nimen asemasta käytetty tekijänimi.

Nimimerkkiä käytetään muun muassa lehtikirjoituksissa, kirjoissa, taideteoksissa tai kilpailutöissä, eli aina kun halutaan joko suojata omaa nimeä, tai ei haluta oman nimen vaikuttavan esimerkiksi kirja-arvosteluihin.
Nimimerkkejä käytetään myös Internetissä esimerkiksi chateissa ja keskustelupalstoilla (englanniksi nickname, josta suomenkielinen väännös "nikki"). Nimimerkkiä voi käyttää myös esteettisyyden vuoksi.

Tunnettuja nimimerkkejä 
 Olli, kirjailija Väinö Nuortevan pakinoitsijanimimerkki
 Känä, presidentti Urho Kekkosen nimimerkki
 Pekka Peitsi, presidentti Urho Kekkosen nimimerkki
 Origo, Jouni Lompolon pakinoitsijanimimerkki
 Bisquit, Seppo Ahdin pakinoitsijanimimerkki
 Pii, Pirkko Kolben pakinoitsijanimimerkki
 Nenä, Pentti Saarikosken nimimerkki

Katso myös 
 Pakinoitsija
 Salanimi
 Anonyymi
 Heteronyymi (kirjallisuus)

Kirjallisuutta

Lähteet 

id:Pseudonim
no:Psevdonym
Galahad

Galahad (myös sir Galahad) on pyöreän pöydän ritari, joka esiintyy kuningas Arthurin legendoissa. Kirjallisuudessa Galahad kuvataan ritarin ihannekuvaksi.

Tarinoiden mukaan Galahad oli Lancelotin ja Lady Elainen avioton poika. Hän sai alkunsa, kun valeasuinen Lady Elaine vietteli Lancelotin. Tajuttuaan tulleensa petetyksi Lancelot hylkäsi lapsen ja Elainen. Pian Elaine kuoli suruunsa, ja Galahadin kasvatti hänen isotätinsä, joka oli abbedissa.

Nuorukaisena Galahad kohtasi isänsä, joka löi hänet ritariksi ja toi poikansa Camelotiin, kuningas Arthurin hoviin. Galahad istui juhlien aikaan vahingossa paikalle, jolle vain puhdassydäminen ritari saattoi istua. Muille istuin aiheuttaisi välittömästi kuoleman. Galahadille ei kuitenkaan käynyt mitenkään, ja kuningas Arthur päätteli, että Galahadin täytyi olla luonteeltaan puhdas ja jalo. Galahad hyväksyttiin pian tämän jälkeen pyöreän pöydän ritareihin.

Legendojen mukaan Galahad oli yksi niistä kolmesta ritarista, jotka löysivät Graalin maljan. Kaksi muuta  olivat Percival ja Bors. Graalin löytämisen jälkeen Galahadin on sanottu nousseen taivaaseen.

Pyöreän pöydän ritarit
Niin & näin

Niin & näin on Tampereella vuonna 1994 perustettu filosofinen aikakauslehti, joka on suunnattu sekä ammattifilosofeille että laajemmalle yleisölle. Lehti julkaisee vertaisarvioituja artikkeleita, kirja-arvioita, kolumneja ja ajankohtaisia artikkeleita. Usein numeroissa on yksi tai useampia teemoja, joita käsitellään usean kirjoittajan voimin. Ensimmäisenä vuonna lehti ilmestyi kolmesti, sittemmin numeroita on ilmestynyt neljä vuodessa. Lehteä julkaisee ja kustantaa Eurooppalaisen filosofian seura ry. Lehti on saanut opetus- ja kulttuuriministeriön laatulehtipalkinnon (2010), Suomen tiedekustantajien liiton tunnustuspalkinnon (2013) ja Kultti ry:n laatulehtipalkinnon (2017). Lehteä kustantava Eurooppalaisen filosofian seura ry on palkittu Tieteellisten seurain valtuuskunnan Kordelinin palkinnolla vuonna 2018.

Päätoimittajat 

 1994–2006: Mikko Lahtinen
 2006–2010: Tere Vadén ja Jarkko S. Tuusvuori
 2010–2013: Ville Lähde ja Antti Salminen
 2013–2016: Jaakko Belt ja Antti Salminen
2016–2017: Jaakko Belt, Anna Ovaska ja Tytti Rantanen
2018–: Jaakko Belt, Anna Ovaska, Tytti Rantanen ja Antti Salminen

Niin & näin -kirjat 

Lehti aloitti vuonna 2002 oman kirjajulkaisusarjan, joka toimi ensin nimellä 23°45 ja vuodesta 2009 lähtien nimellä Niin & näin -kirjat. Sarjassa on tähän mennessä ilmestynyt 68 nidettä filosofian eri aloilta.

Filosofia.fi -portaali 

Vuonna 2007 lehti avasi yhdessä Åbo Akademin filosofia-oppiaineen kanssa filosofia.fi-portaalin, joka sisältää sekä toimitettuja että alkuperäisiä filosofisia aineistoja, filosofisen sanakirjan, linkkikokoelman ja muita ajankohtaisia aineistoja.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Niin & näin -lehden kotisivut

Filosofiset julkaisut
Suomalainen filosofia
Suomalaiset kulttuurilehdet
Suomalaiset tiedelehdet
Tero-Pekka Henell

Tero-Pekka Edvard Henell (s. 31. lokakuuta 1957 Helsinki) on  suomalainen musiikkialan hallintomies. Hän toimi Turun filharmonisen orkesterin intendenttinä ja konserttitalon johtajana 2000–2006 ja Kuudennen kerroksen orkesterin intendenttinä 2006–2007. Hän hoiti 1988–1993 samaa tehtävää Lahden kaupunginorkesterissa ja toimi tiiviissä yhteistyössä kapellimestari Osmo Vänskän kanssa. Tuona aikana Lahden kaupunginorkesterin levyt menestyivät hyvin. Henell lopetti kulttuurin hallintotyöt ja valmistui syksyllä 2007 henkiseksi valmentajaksi ja tennisvalmentajaksi. 

Jakso Ruotsin radion sinfoniaorkesterin intendenttinä 1993–1994 päättyi ammattiyhdistyskahnaukseen. Svenska Rikskonserterin projektipäällikkönä hän toimi 1994–1996. Ruotsalaisen Målvaktsbolagetin toimitusjohtajana Henell toimi 1998–2001 ja helsinkiläisen Edition Wilhelm Hansen oy:n johtajana ja kustannuspäällikkönä 1999–2000. Hän on opiskellut musiikkitiedettä ja laulua ja toiminut myös jääkiekkovalmentajana.

Turun kaudella Henell toteutti näyttävän tempauksen elokuussa 2005. Silloin esitettiin Richard Wagnerin Lentävä hollantilainen -ooppera  Aurajoen rannalla Suomen Joutsenen ja Sigynin kansilla. Laivat kiinnitettiin nokat vastakkain ja satamaan rakennettiin 4000 hengen katsomo.

Lähteet 

Suomalaiset musiikkivaikuttajat
Vuonna 1957 syntyneet
Elävät henkilöt
&

& eli et-merkki eli ampersandi vastaa merkitykseltään sanaa ’ja’. Suomenkielisissä tekstiyhteyksissä se lausutaan tavallisesti alkuperänsä mukaan /et/. Tunnetut vieraskieliset nimet saatetaan kuitenkin suomenkielisessä puheessa lausua kokonaan alkukielellä, esimerkiksi nimessä Procter & Gamble kuulee &-merkkiä lausuttavan /ænd/.

Merkki on kehittynyt kirjainten e ja t yhteensulautumasta kirjoitettaessa latinan sanaa et ’ja’. &-merkkejä on löydetty antiikin Rooman jäänteistä ajanlaskun alun ajoilta.

Kun kaikki teksti kirjoitettiin käsin, lyhennysmerkkejä käytettiin yleisesti, koska ne säästivät aikaa, vaivaa ja tilaa. Kirjoituskoneiden ja tekstinkäsittelyn valtakaudella &-merkin käyttö on vähentynyt.

Suomen yleiskielessä &-merkin käyttö on rajoittunut yritysten ja teosten nimiin, esimerkiksi Lignell & Piispanen ja Ratchet & Clank. Tästä on se etu, että nimeä ei tarvitse kirjoittaa erikseen eri kielillä – sama kirjoitusasu voi olla esimerkiksi sekä suomea, ruotsia että englantia.

Tietotekniikassa 
Tietotekniikassa &-merkkiä eli ampersandia käytetään useisiin tarkoituksiin.

C-kielessä ja siitä vaikutteita saaneissa kielissä kuten C++:ssa, Javassa ja Perlissä merkkiä käytetään binäärisen AND-operaattorin ja loogisen konjunktion symbolina. AND-operaattorina on yksi ampersandi ja loogisena operaattorina kaksi peräkkäistä merkkiä.

C- ja C++-kielissä ampersandia käytetään lisäksi viittausten määrittelyissä, sekä operaattorina jolla saadaan muuttujan muistiosoite.

SGML-, HTML- ja XML-kielissä sitä käytetään merkki- ja nimiviittauksen alkumerkkinä.

Internetin URL-osoitteissa merkkiä käytetään lisäksi CGI-ohjelmien parametrien erottimena: http://www.example.com/login.php?username=test&password=blank

Unixin Bourne shellissä ja sen kanssa yhteensopivissa komennon jälkeen merkitty ampersandi ajaa käskyn tausta-ajossa. Kaksi merkkiä toimii loogisena operaattorina siten, että jälkimmäinen käsky suoritetaan vain, jos ensimmäinen ei palauta virhettä.

Microsoft Windowsin käyttöliittymissä ampersandia käytetään pikanäppäinten määrittelyssä: &File luo menun määrittelyssä kohdan File, jossa komennon saa aktivoitua Alt-F-yhdistelmällä. Käytäntö on levinnyt useisiin käyttöliittymiin.

Lähteet 

Merkit
Ligatuurit
Eukonkanto

Eukonkanto on urheilulaji, jonka tarkoituksena on nimensä mukaisesti kantaa naista läpi esteitä sisältävän juoksuradan mahdollisimman nopeasti. Radan pituus on 253,5 metriä ja siihen kuuluu metrin syvyinen vesieste sekä kaksi yli kiivettävää aitaa. Kannettavan massan tulee olla yli 49  kiloa.

Maailmanmestaruustapahtuma 

Eukonkannon maailmanmestaruuskisat ovat Sonkajärvellä vuodesta 1992 vuosittain järjestetty humoristinen urheilutapahtuma. Kisat järjestetään pitäjänmarkkinoiden yhteydessä heinäkuun alussa. Kisat ovat saavuttaneet kiinnostusta maailmalla ja jo useana vuonna niihin on saapunut kisailijoita ulkomailtakin. Vuonna 2016 oli kilpailijoita 13:sta maasta (Suomi, Yhdysvallat, Viro, Valko-Venäjä, Meksiko, Venäjä, Australia, Iso-Britannia, Sri Lanka, Saksa, Ruotsi, Japani ja Kanada). 

Vuoden 2005 kisoissa vieraili koripalloilija Dennis Rodman, joka ei kuitenkaan osallistunut kilpailuun terveysongelmiinsa vedoten. Katsojien riemuksi hän kuitenkin kokeili lajia. Rodman ilmoitti palaavansa seuraavana vuonna ja voittavansa silloin koko kilpailun. Vuonna 2006 Rodmania ei kuitenkaan näkynyt Suomessa.

Vuonna 2013 tapahtumassa oli yleisöä noin 3 000 henkilöä. Kilpailuun osallistui 47 paria yhdestätoista maasta.

Suomalaispari Miettinen–Haapanen saavutti vuonna 2017 kuudennen mestaruutensa niukalla 2,3 sekunnin erolla toiseksi tulleisiin yhdysvaltalaisiin kilpailijoihin. Kilpailuihin osallistujia oli 15 maasta.

Voittajat 
 1997 – Jouni Jussila (Suomi) ja Tiina Jussila (Suomi) ajalla 1.05,0
 1998 – Imre Ambos (Viro) ja Annela Ojaste (Viro) ajalla 1.09,2  
 1999 – Imre Ambos (Viro) ja Annela Ojaste (Viro) ajalla 1.04,5
 2000 – Margo Uusorg (Viro) ja Birgit Ullrich (Viro) ajalla 0.55,5 (ME)
 2001 – Margo Uusorg (Viro) ja Birgit Ullrich (Viro) ajalla 0.55,6
 2002 – Meelis Tammre (Viro) ja Anne Zillberberg (Viro) ajalla 1.03,8
 2003 – Margo Uusorg (Viro) ja Egle Soll (Viro) ajalla 1.00,7
 2004 – Madis Uusorg (Viro) ja Inga Klauso (Viro) ajalla 1.05,3
 2005 – Margo Uusorg (Viro) ja Egle Soll (Viro).
 2006 – Margo Uusorg (Viro) ja Sandra Kullas (Viro) ajalla 0.56,9
 2007 – Madis Uusorg (Viro) ja Inga Klausen (Viro) ajalla 1.01,7
 2008 – Alar Voogla (Viro) ja Kristi Viltrop (Viro) ajalla 1.01,9
 2009 – Taisto Miettinen (Suomi) ja Kristiina Haapanen (Suomi) ajalla 1.02,9
 2010 – Taisto Miettinen (Suomi) ja Kristiina Haapanen (Suomi) ajalla 1.04,9
 2011 – Taisto Miettinen (Suomi) ja Kristiina Haapanen (Suomi) ajalla 1.00,73
 2012 – Taisto Miettinen (Suomi) ja Kristiina Haapanen (Suomi) ajalla 1.01,22
 2013 – Taisto Miettinen (Suomi) ja Kristiina Haapanen (Suomi) ajalla 1.01,00.
 2014 – Ville Parviainen (Suomi) ja Janette Oksman (Suomi)
 2015 – Ville Parviainen (Suomi) ja Sari Viljanen (Suomi)
 2016 – Dmitriy Sagal (Venäjä) ja Anastasia Loginova (Venäjä) ajalla 1.02,78.
 2017 – Taisto Miettinen (Suomi) ja Kristiina Haapanen (Suomi) ajalla 1.08,65.
 2018 – Vytautas Kirkliauskas (Liettua) ja  Neringa Kirkliauskine (Liettua) ajalla 1.05,10.
2019 – Vytautas Kirkliauskas (Liettua) ja  Neringa Kirkliauskine (Liettua) ajalla 1.06,72.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Ylen Elävä arkisto: Eukonkantoa

Juoksu
Békés (lääni)

Békés on lääni Kaakkois-Unkarissa. Se rajautuu Csongrádin, Jász-Nagykun-Szolnokin ja Hajdú-Biharin lääneihin sekä idässä Romaniaan. Läänin pääkaupunki on Békéscsaba. Muita kaupunkeja ovat Gyula, Orosháza, Békés, Szarvas ja Gyomaendrőd. Läänin pinta-ala on 5 630 km² ja sen väkiluku arviolta 351 148 (vuonna 2015).

Lääni on osa Isoa Unkarin alankoa (Alföld) ja maastoltaan alavaa. Tärkein joki on Körös.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Bekes
Csongrád-Csanád (lääni)

Csongrád-Csanád on lääni Etelä-Unkarissa. Se rajautuu Bács-Kiskunin, Jász-Nagykun-Szolnokin ja Békésin lääneihin sekä etelässä Serbiaan (Vojvodina) ja Romaniaan. Läänin pääkaupunki on Szeged. Muita kaupunkeja ovat Csongrád, Szentes, Hódmezővásárhely, Makó, Sándorfalva, Kistelek, Mindszent ja Mórahalom. Läänin pinta-ala on 4 262 km² ja sen väkiluku arviolta 406 205 (vuonna 2015).

Lääni on osa Unkarin Suurta alankoa (Alföld). Läänin alueella virtaa Tisza sekä pienempi joki Maros. Tiszan länsipuolella on paljon soita.

Läänin nimeen lisättiin "Csanád" Unkarin parlamentin päätöksellä historiallisiin aluejakoihin vedoten. Nimenmuutos tuli voimaan 4.6.2020.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Unkarin läänit
Fejér

Fejér on lääni Keski-Unkarissa, Tonavan länsipuolella. Se rajautuu Pestin, Bács-Kiskunin, Tolnan, Somogy’in, Veszprémin ja Komárom-Esztergomin lääneihin. Läänin pääkaupunki on Székesfehérvár, jossa kruunattiin ennen Unkarin kuninkaat. Toinen tärkeä kaupunki on Dunaújváros. Läänin pinta-ala on 4 358 km² ja sen väkiluku arviolta 417 651 (vuonna 2015).

Lääni kuuluu Unkarin Suureen alankoon (Alföld) ja on maastoltaan alavaa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Unkarin läänit
Győr-Moson-Sopron

Győr-Moson-Sopron on lääni Unkarin luoteiskulmassa. Se rajautuu Vasin, Veszprémin ja Komárom-Esztergomin lääneihin sekä lännessä Itävaltaan sekä pohjoisessa Slovakiaan. Läänin pääkaupunki on Győr. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Sopron ja Mosonmagyaróvár. Läänin pinta-ala on 4 208 km² ja sen väkiluku arviolta 452 638 (vuonna 2015).

Lääni sai nykyisen muotonsa Unkarin Trianonin rauhansopimuksessa kärsimien aluemenetysten seurauksena. Vuonna 1923 muodostettiin lääni entisten Győrin, Mosonin ja Pozsony’in (Bratislavan) läänien rippeistä. Vuonna 1950 tähän liitettiin pikkuruinen Sopronin lääni. Läänin nykyinen nimi on vuodelta 1990.

Lääni kuuluu Unkarin Pieneen alankoon (Kisalföld), ja se muistuttaa maastoltaan aroa. Tärkeimmät joet ovat Tonava ja Rába, joka laskee Tonavaan Győrissä. Sopronin lähellä, missä Unkarin raja työntyy Itävallan sisään kuin sormi, sijaitsee Neusiedlerjärvi. Kolmasosa tästä järvestä on Unkarin valtion puolella. Neusiedlerjärven eteläpuolella on Hanság-kosteikko, jossa asustaa harvinaisia lintulajeja. Alueella on Itävaltaan ulottuva kansallispuisto Fertő-Hanság (Neusiedler Seen kansallispuisto), jota valtiot hoitavat yhdessä.

Jokien laaksoihin on rakennettu autoteitä sekä tiheä rautatieverkko. Moottoritieosuudella Hegyeshalom–Budapest (Itävallan rajalta Budapestiin) nopeusrajoitus on 130 km/h.

Tärkeä nähtävyys on Eszterháza-linna.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Läänin kotisivu 

Unkarin läänit
Tunnuslevy

Tunnuslevy eli tuntolevy on asevoimien käytössä oleva henkilötunniste. Perinteinen nimitys Suomessa sota-ajalta on tuntolevy. Tuntolevystä puhutaan vielä 1980-luvulla. Termiä tunnuslevy käytetään Suomen puolustusvoimissa 2020-luvulla.  

Tuntolevyn tarkoituksena on identifioida kaatuneet. Kaatuneelta sotilaalta otetaan talteen tuntolevyn toinen osa, joka lähetetään omaisille ja toinen osa kiinnitetään esimerkiksi ruumisarkun päätyyn. Näin voidaan varmistaa, että haudataan oikea sotilas, ja toisaalta tunnistamattomaksi ruhjoutuneet ruumiitkin voidaan tunnistaa varmemmin. Tuntolevyt ovat yleensä pieniä metallilevyjä, joita kannetaan kaulan ympärillä roikkuvassa ketjussa kuin kaulakorua.

Yhdysvaltain asevoimien käytössä olevissa tuntolevyissä yleensä lukee ylimmästä rivistä alimpaan sukunimi, etunimi, armeijan ID-numero, veriryhmä ja uskonto. Suomalaisessa versiossa on vain kantajansa henkilötunnus kirjoitettuna kahteen, toisistaan irti murrettavissa olevaan teräslevyn puolikkaaseen.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Miten voin löytää etsimäni suomalaisen henkilön hänen sodanaikaisen tuntolevynsä numeron avulla? (Arkistolaitos)
 Pohjois-Kymenlaakson Asehistoriallinen Yhdistys ry. Kuvia sotien aikaisista tuntolevyistä
 Keski-Suomen museo  Toinen kuva talvisodan aikaisesta tuntolevystä

Varusesineet
Ruusu (nimi)

Ruusu on suomalainen naisen etunimi. Ruusun nimipäivä on 4. toukokuuta. Suomessa on vuoden 2019 loppuun mennessä ollut 604 Ruusu-nimistä, joista suurin osa on vuoden 1980 jälkeen syntyneitä.

Tunnettuja Ruusu-nimisiä 

 Ruusu Heininen (1876–1962), lastenkasvattaja ja lastenkirjailija

Lähteet 

Etunimet
Aadam

Aadam eli Aatami ( ’ihminen’, ’ihmiskunta’;  ’punainen’, ’maa’) oli Raamatun ja Koraanin mukaan ensimmäinen ihminen ja kaikkien ihmisten kantaisä, jonka Jumala loi omaksi kuvakseen maan tomusta. Sekä vuoden 1992 että 1933/38 käännöksissä nimestä on käytetty muotoa Aadam, Bibliassa taas muotoa Adam. Muualla kuin Raamatussa Aadamia on kutsuttu usein suomennetulla nimellä Aatami.

Aadam Raamatussa 

Luomisen jälkeen Jumala asetti Aadamin viljelemään ja varjelemaan Eedenin puutarhaa ja vei kaikki villieläimet Aadamin nimettäväksi. Jumala loi Aadamin kylkiluusta hänelle vaimon, Eevan ja he saivat vapaasti syödä kaikista puutarhan puista, mutta paratiisin keskellä sijaitsevasta  hyvän ja pahan tiedon puusta he eivät saaneet syödä, sillä se johtaisi kuolemaan.

Käärme kertoi kuitenkin Eevalle, ettei kielletyn hedelmän syöminen johtaisi kuolemaan, vaan tekisi syöjästä Jumalan kaltaisen ja antaisi tiedon hyvästä ja pahasta. Eeva söi hedelmää ja antoi myös Aadamille, joka myös söi. Kun Jumala kysyi miksi Aadam häpesi alastomuuttaan, Aadam puolustautui sanomalla, että Eeva antoi hedelmän hänelle. Eeva puolestaan syytti käärmettä. Jumala ajoi Aadamin ulos Eedenistä viljelemättömään maahan, jossa kasvoi orjantappuroita ja ohdakkeita. Siellä hänen piti otsansa hiessä hankkia leipänsä. 

Aadam sai karkotuksen jälkeen useita poikia ja tyttäriä, joista Raamatussa mainitaan nimeltä kolme, Kain ja Abel sekä Set. Kuollessaan Aadam oli kertomuksen mukaan 930-vuotias; Setin saadessaan hän oli ollut 130-vuotias.

Aadam islamissa 
Islamin varhainen historioitsija Ibn Sa'd kertoo islamilaisena perimätietona, että Aadam luotiin osissa savesta. Jumala loi ensin Aadamin pään, ja sen jälkeen Aadam pääsi silmillään seuraamaan muun kehon luomista. Alkoi tulla jo ilta, kun Aadamin jalat olivat vielä luomatta. Sen takia Aadam sanoi Jumalalle: "Oi yön Herra, pidä kiirettä, sillä yö lähestyy." Tähän Jumala lausui Koraaniin päätyneet sanat: "Hätäiseksi on ihminen luotu, mutta kyllä Minä näytän merkkini: älkää kiirehtikö Minua" (Koraani 21: 37).  Jumala loi Aadamin ensin 15 metrin pituiseksi, jolloin hänen päänsä koski taivasta. Tällöin Jumala lyhensi hänet nykyihmisen mittaan.

Aadam kaunokirjallisuudessa 

Kirjailija Johannes Linnankoski sijoitti Aadamin erääksi päähenkilöksi näytelmäänsä Ikuinen taistelu, joka on kuvitteellinen, Raamattuun pohjautuva kertomus Kainin tekemästä veljensä Aabelin murhasta ja sen seurauksista.

Katso myös 
 Raamatun luomiskertomus
 Lilith

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Aadamin sukupuu, 1.Moos 5

Vanhan testamentin henkilöt
Myyttiset esivanhemmat
Roistovaltio

Roistovaltio () on Yhdysvaltain hallinnon käyttämä käsite, joka ei ole tullut juuri laajempaan käyttöön. Termiä on käytetty kylmän sodan jälkeen. Bill Clintonin hallinnossa se korvattiin loppuaikoina ilmaisulla ”state of concern” (huolta aiheuttava valtio tai huomiota vaativa valtio), mutta George W. Bushin hallinto käytti termiä taas laajasti.

Roistovaltion määritelmä 
Yhdysvaltain käyttämä roistovaltion määritelmä on esitetty Yhdysvaltain kansallisessa turvallisuusstrategiassa.

Roistovaltioilla on samat yhteiset piirteet. Nämä valtiot:
 Kohtelevat raa’asti kansalaisiaan ja tuhlaavat luonnonvarojaan hallitsijoidensa henkilökohtaiseksi eduksi;
 eivät piittaa kansainvälisestä oikeudesta, uhkaavat naapureitaan ja rikkovat tunteettomasti solmimiaan kansainvälisiä sopimuksia;
 pyrkivät hankkimaan joukkotuhoaseita ja muuta kehittynyttä aseistusta uhaksi tai saavuttaakseen hyökkäyksellä hallitustensa aggressiiviset päämäärät;
 tukevat kansainvälistä terrorismia ympäri maailmaa
 hylkäävät perusihmisoikeudet ja vihaavat Yhdysvaltoja ja kaikkea mitä se edustaa.

Roistovaltiot 
Yhdysvallat määrittelee seuraavat valtiot  roistovaltioiksi:

Kritiikkiä 
Käsitettä ja sen käyttöä kritisoineet tahot haluavat kiinnittää huomiota siihen, että monet muutkin valtiot kuin Yhdysvaltain roistovaltioiksi nimeämät ovat vastoin sopimuksia kehitelleet joukkotuhoaseita (esimerkiksi Israelin ydinohjelma tai Venäjä), loukanneet ihmisoikeuksia ja jättäneet noudattamatta kansainvälisiä sopimuksia (erityisesti Israel). Näin menetteleviin valtioihin kuuluu myös Yhdysvallat itse.

On myös esitetty, että roistovaltioretoriikka pyrkii esittämään valtion ”lainsuojattomana”, jotta sitä vastaan voisi vaikka hyväksytysti aloittaa hyökkäyssodan. Irakin sota on esimerkki tällaisesta toiminnasta. Maasta ei kuitenkaan löytynyt joukkotuhoaseita, joiden ilmoitettiin olevan hyökkääjien kantava huolenaihe kyseisen maan suhteen.

Eräät kriitikot, kuten Noam Chomsky, ovat ironisesti huomauttaneet, että Yhdysvallat itse täyttää sanotut roistovaltion kriteerit: 
Joukkotuhoaseiden kehittelemisen (Yhdysvallat on kehittänyt ydinaseen ja ainoana maailmassa käyttänyt niitä sotatoimissa)
Terroristien tukemisen (Yhdysvallat on tukenut monia sen itse terroristeina pitämiä joukkoja, muun muassa Afganistanin Talebaneja 1980-luvulla) 
Ihmisoikeusloukkaukset (Yhdysvalloissa on käytössä kuolemantuomio ja se pitää ilman julkilausuttua syytettä vankeja Guantanamo Bayssä)
Kansainvälisten sopimusten noudattamatta jättämisen (Yhdysvallat ei noudattanut YK:n peruskirjaa kun se hyökkäsi Irakiin, eikä se myönnä Afganistanin sotavangeille Geneven sopimusten mukaista suojaa. Yhdysvallat on myös jättänyt ratifioimatta lukuisia ihmisoikeussopimuksia. Joukossa YK:n Lapsen oikeuksien sopimus.)

Katso myös 
 Pahan akseli

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Adjektiivin rogue suomenkielisiä merkityksiä Wikisanakirjassa

Yhdysvaltain politiikka
Politiikan teoriat
Luettelo koiraroduista

'' aakkosjärjestyksessä. Katso myös FCI:n määrittelemät roturyhmät.



A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

L

M

N

O

P

R

S

T

U

V

W

X

Y

Z

Katso myös 
 Luettelo espanjalaisista koiraroduista
 Luettelo italialaisista koiraroduista
 Japanilaiset koirarodut
 Luettelo ruotsalaisista koiraroduista

Lähteet 
Suomen Kennelliiton rotumääritelmät 
FCI: koirat roturyhmittäin  
Rotukoodit ja rotujärjestöt (Suomen Kennelliitto)

Viitteet

Aiheesta muualla 
Luettelo Suomen suosituimmista koiraroduista rekisteröintimäärien mukaan (KoiraNet Jalostustietojärjestelmä, Suomen Kennelliitto)

Luettelot eläimistä
Seulonnan keskeiset artikkelit

ro:Listă de rase de câini
ru:Породы собак
Hajdú-Bihar

Hajdú-Bihar on lääni Itä-Unkarissa. Se rajautuu Békésin, Jász-Nagykun-Szolnokin, Borsod-Abaúj-Zemplénin ja Szabolcs-Szatmár-Beregin lääneihin sekä idässä Romaniaan. Läänin pääkaupunki on Debrecen. Muita kaupunkeja ovat Hajdúböszörmény ja Hajdúszoboszló. Läänin pinta-ala on 6 209 km² ja sen väkiluku arviolta 537 268 (vuonna 2015).

Maasto on alavaa; se on osa Unkarin Suurta alankoa (Alföld). Korkein kohta on 170,5 metriä merenpinnan tasosta ja matalin 85 metriä. Läänin alueella virtaavat Tisza ja Körös.

Hajdú oli alun perin heidukien perinteistä aluetta. Heidukit siirtyivät alueelle vuoden 1605 tienoissa Transilvanian ruhtinas István Bocskayn pyynnöstä vartioidakseen  Transilvanian ja Osmanien valtakunnan välistä rajaa. Trianonin rauhansopimuksessa lääniin liitettiin Bihar-läänin rippeet. Suurin osa vanhasta Bihar-läänistä kuuluu nykyisiin Romaniaan, jossa alueen nimi on Bihor.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Unkarin läänit
Heves (lääni)

Heves on lääni Pohjois-Unkarissa. Se rajautuu Nógrádin, Borsod-Abaúj-Zemplénin, Jász-Nagykun-Szolnokin ja Pestin lääneihin. Läänin pääkaupunki on Eger. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Heves, Gyöngyös ja Hatvan. Läänin pinta-ala on 3 637 km² ja sen väkiluku arviolta 301 296 (vuonna 2015).

Suuri osa lääniä kuuluu Unkarin Suureen alankoon, mutta läänin pohjoisosassa alkaa kumpuileva Karpaattien esimaasto. Mátra-vuoriston korkein kohta Kékes (1 014 m) on myös Unkarin korkein kohta. Läänin kaakkoisrajalla virtaa Tisza. Hevesin alue on tunnettu viininviljelystään, erityisesti Egerin alue, josta on myös peräisin kuuluisa viinilaatu Egri Bikavér, joka ensimmäisten kanistereissa Suomeen tuotujen erien keskinkertaisen tason vuoksi sai kansan suussa lempinimen ”Erkin pikakivääri”.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Unkarin läänit
Jász-Nagykun-Szolnok

Jász-Nagykun-Szolnok on lääni Keski-Unkarissa. Se rajautuu Pestin, Hevesin, Hajdú-Biharin, Békésin, Csongrádin ja Bács-Kiskunin lääneihin. Pääkaupunki on Szolnok. Muita kaupunkeja ovat Jászberény, Törökszentmiklós, Karcag ja 
Mezőtúr. Läänin pinta-ala on 5 581 km² ja sen väkiluku arviolta 379 897 (vuonna 2015).

Lääni on osa Unkarin Suurta alankoa (Alföld), jossa maasto on alavaa. Läänin alueella virtaavat Tisza- ja Zagyva-joet.

Nimi Nagykun (”Suuri Kumania”) on peräisin kumaaneilta, jotka määrättiin tänne asumaan vuonna 1240 mongolien kukistettua heidät.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Unkarin läänit
Komárom-Esztergom

Komárom-Esztergom on lääni Luoteis-Unkarissa. Sen naapuriläänejä ovat Pest, Fejér, Veszprém ja Győr-Moson-Sopron. Pohjoisessa se rajautuu Slovakiaan. Lääni on nimetty Komáromin ja Esztergomin kaupunkien mukaan, joilla kummallakin oli ennen Trianonin rauhansopimusta oma lääninsä. Läänin pääkaupunki ja suurin kaupunki on nyt kuitenkin Tatabánya. Muita läänin suurimpia kaupunkeja ovat Tata ja Oroszlány. Läänin pinta-ala on 2 264 km² ja sen väkiluku arviolta 299 110 (vuonna 2015).

Läänin pohjoisrajalla virtaa Tonava, ja läänin koilliskulmassa on ns. ”Tonavan mutka”, jossa Tonava kääntyy jyrkästi etelään.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Unkarin läänit