Linköpingin hiippakunta

Linköpingin hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. 

Linköpingin hiippakunta mainitaan ns. Firenzen dokumentissa vuodelta 1120, jossa luetellaan mm. Skandinavian hiippakunnat. Sen ensimmäinen  nimeltä tunnettu piispa oli Gisele (Gisolo) vuodesta 1139–1160-luvulle ja ensimmäinen reformaation jälkeinen luterilainen piispa Johannes Magni (1531-1543).

Linköpingin ensimmäinen tuomiokirkko rakennettiin 1100-luvulla. Vuonna 1153 pidetyssä paikallisessa kirkolliskokouksessa, jonka johtajana oli Nicolaus Breakspeare ja myöhemmin paavi Hadrianus IV, pyrittiin tekemään Linköpingistä Ruotsin arkkipiispanistuin. Nykyisen tuomiokirkon rakennustyöt alkoivat 1232, ja se on yksi aikansa parhaiten säilyneitä rakennuksia.

Linköping on Skaran hiippakunnan jälkeen toiseksi vanhin Ruotsin keskiaikaisista hiippakunnista ja hiippakuntien keskinäisessä arvojärjestyksessä toisena Uppsalan jälkeen.

Ruotsin vanhin luostari, Vretan luostari, joka perustettiin noin vuonna 1100, sijaitsi hiippakunnan alueella. Euroopan suojeluspyhimys Pyhä Birgitta (1303-1373) kasvoi ja vaikutti Itä-Göötanmaalla. Hänen perustamansa birgittalaisjärjestön tärkein luostari on Vadstenassa ja nykyään siellä toimii Linköpingin hiippakunnan ylläpitämä pyhiinvaelluskeskus. Vadstenassa on myös hiippakunnan omistama kansankorkeakoulu. Hiippakunnan hiippakuntakartano ja konferenssikeskus on nimeltään Vårdnäs (Vårdnäs Stiftsgård)

Maantieteellisesti hiippakunta koostuu Itä-Götanmaan läänistä, koillisesta Jönköpingin läänistä ja Kalmarin läänin pohjoisosasta. Keskiajalla siihen kuului nykyisen alueen lisäksi Gotlanti. Hiippakunnassa on 101 seurakuntaa (2020). Linköpingin nykyinen piispa on Martin Modéus.

Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 572 128 henkilöä, joista 362 641 eli 63,4 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä.

Rovastikunnat
Linköpingin hiippakunnan rovastikunnat ovat:

 Tuomiokirkkokovastikunta
 Vätterin alueen (Vätterbygdens) rovastikunta
 Norrköpingin rovastikunta
 Rannikkoseudun (Kustbygdens) rovastikunta
 Smålannin alueen (Smålandsbygdens) rovastikunta
 Itä-Götanmaan alueen (Östgötabygdens) rovastikunta

Piispat

Katoliset piispat 
 Herbert? 
 Rikard?
 1139–1160s Gisle
 1170–1171 Stenar
 1187–1195/96 Kol
 Johannes?
 1216–1220 Karl Magnusson
 1220–1236 Bengt Magnusson
 1236–1258 Lars
 1258–1283 Henrik
 1258–1286 Bo
 1286–1291 Bengt Birgersson
 1292–1307 Lars
 1307–1338 Karl Bååt
 1342–1351 Petrus Torkilsson
 1352–1372 Nils Markusson
 1373–1374 Gottskalk Falkdal
 1375–1391 Nils Hermansson
 1391–1436 Knut Bosson
 1436–1440 ?
 1441–1458 Nils König
 1459–1465 Kettil Karlsson (Vasa)
 1465–1500 Henrik Tidemansson
 1501–1512 Hemming Gadh
 1513–1527 Hans Brask

Luterilaiset piispat 

 1529–1540: Jöns Månsson
 1543–1558: Nicolaus Canuti
 1558–1569: Erik Falck
 1569–1580: Martinus Olai Gestricus
 1583–1587: Petrus Caroli
 1589–1606: Petrus Benedicti
 1606–1630: Jonas Kylander
 1631–1635: Johannes Botvidi
 1637–1644: Jonas Petri Gothus
 1645–1655: Andreas Johannis Prytz
 1655–1670: Samuel Enander
 1671–1678: Johannes Terserus
 1678–1681: Olov Svebilius
 1681–1691: Magnus Pontin
 1693–1711: Haqvin Spegel
 1711–1716: Jakob Lang
 1716–1729: Torsten Rudeen
 1730: Johannes Steuchius
 1731–1742: Erik Benzelius nuorempi

 1743–1761: Andreas Olavi Ryzelius
 1761–1780: Petter Filenius
 1780–1786: Uno von Troil
 1786–1805: Jakob Axelsson Lindblom
 1805–1808: Magnus Lehnberg
 1809–1819: Karl von Rosenstein
 1819–1833: Marcus Wallenberg
 1833–1861: Johan Jacob Hedrén
 1861–1884: Ebbe Gustaf Bring
 1884–1893: Karl Alfred Cornelius
 1893–1906: Karl Wilhelm Charlewille
 1907–1910: Otto Ahnfelt
 1910–1926: John Personne
 1927–1935: Erik Aurelius
 1936–1947: Tor Andrae
 1947–1959: Torsten Ysander
 1959–1980: Ragnar Askmark
 1980–1995: Martin Lönnebo
 1995–2011: Martin Lind
 2011– Martin Modéus

Lähteet

Aiheesta muualla 
Hiippakunnan viralliset sivut (ruotsksi) https://www.svenskakyrkan.se/linkopingsstift