Vakioveikkaus

Vakioveikkaus, joka tunnetaan yleisesti nimellä Vakio, on Suomessa pelattava urheiluvedonlyönnin muoto, jossa yritetään veikata urheilulajin yhden kierroksen tulos. Kohteita yhdellä kierroksella on 8-18 kappaletta ja jokaisesta kohteesta veikataan, kumpi kyseisen ottelun voittaa. Suomessa vakioveikkausta järjestää Veikkaus Oy.

Vakiossa pelaaja veikkaa yhden kierroksen kustakin ottelusta, päättyykö se kotivoittoon, tasapeliin vai vierasvoittoon. Näitä vaihtoehtoja kutsutaan yleisesti merkeillä 1, X ja 2, missä 1 on kotivoitto, X tasapeli ja 2 vierasvoitto. Oikea merkki määräytyy sen mukaan, miten ottelun varsinainen peliaika päättyy.

Vakioveikkaus on Veikkauksen nykyisistä peleistä kaikkein vanhin, ensimmäinen vakiokierros pelattiin jo yhtiön perustamisvuonna 1940. Ensimmäisen rivin täytti Paavo Nurmi. Vakion alkuperäinen nimi oli Voittajaveikkaus, mutta nimi muutettiin Vakioveikkaukseksi vuonna 1951. Vakion pelikohteina oli pitkään vain jalkapallo-otteluita. Talviaikoina Vakion kohteita olivat Englannin ja kesäisin Suomen jalkapallo-ottelut. Ottelut pidettiin viikoittain lauantaisin, ja veikkauskupongit oli 1980-luvulle saakka jätettävä Veikkaus Oy:n asiamiehenä toimivaan liikkeeseen viimeistään edellisenä keskiviikkona. Vuodesta 2000 alkaen vakion kohteena on ollut myös muita urheilulajeja kuten jääkiekko ja Formula 1. Nykyisin veikkaukseen voi Online-järjestelmän avulla osallistua vielä muutamaa minuuttia ennen otteluiden alkua, ja veikkauskierroksia saattaa olla viikossa useitakin. 

Alun perin Vakiossa (tunnetaan nykyään nimellä Vakio 1) oli mukana 12 kohdetta, mutta myöhemmin mukaan otettiin 13. kohde. Ensimmäinen Formula-Vakio, jossa Formula 1 -sarjan kuljettajista oli valittu "taisteluparit" pelattiin vuonna 2000 viikolla 34. Kyseisellä viikolla ajettiin Belgian Grand Prix 2000.

Vakiota voidaan pelata myös järjestelmänä, jolloin halutuille kohteille voidaan merkitä useampi merkki. Pelaaja voi merkitä esimerkiksi kohteelle merkit 1 ja X, mikäli hän on epävarma, voittaako kotijoukkue vai tuleeko ottelusta tasapeli.

Jos vakion kohteena oleva ottelu siirretään, keskeytetään, ottelussa tulee luovutusvoitto tai jos ottelu pelataan sellaisena ajankohtana, ettei sitä voida käyttää veikkauskohteena, oikea merkki ratkaistaan arpomalla. Tällaisissa tapauksissa arvonta suoritetaan painotetusti pelaajien veikkaamien merkkien prosenttijakauman mukaan. Aiemmin arvonta on suoritettu sekä ilman painotusta että etukäteen ilmoitetuin painotuksin.

Voittoluokat 

13 kohteen Vakiossa on neljä voittoluokkaa: 13, 12, 11 tai 10 oikein. 12 kohteen vakiossa voittoluokkia on kolme, ja 11 sekä 10 kohteen Vakiossa kaksi. Voittoluokkien voittosummat määräytyvät pelin kokonaisliikevaihdon mukaan ja ne jaetaan prosenttiosuuksina eri voittoluokille oheisen taulukon mukaisesti.

Jos jossain voittoluokasta ei löydy yhtään voittoon oikeuttavaa tulosta, jaetaan ko. voittoluokan voittosumma muille voittoluokille. Jakosuhde riippuu kohteiden ja voittamattomien voittoluokkien lukumäärästä.

Vakioveikkauksen kierroskohtaisesta kokonaisliikevaihdosta siirretään 2 prosenttia maksettavaksi voittoina pelin myöhemmillä kierroksilla yhtiön määräämällä tavalla.

Matemaattinen todennäköisyys voittaa täysosuma 13 kohteen Vakiossa on 1:1 594 323. Vakiokohteiden merkkien todennäköisyydet eivät kuitenkaan ole samat, vaan todennäköisyys vaihtelee huomattavasti ottelukohtaisesti. Tämän takia todellinen mahdollisuus voittaa 13 oikein on huomattavasti suurempi, mutta toisaalta suosikkeja voimakkaasti painottavat rivit ja järjestelmät jättävät voitto-osuudet pieniksi.

Pelimäärät ja voitot 

Vuonna 2004 Vakiota pelattiin 11 eurolla jokaista Suomen asukasta kohden, yhteensä noin 53,8 miljoonalla eurolla. Viikkovaihto Vakiossa vuonna 2004 oli noin 1,01 miljoonaa euroa.

Suomessa saatu suurin vakiovoitto on ollut miljoona euroa, ja se jaettiin kierroksella 7 vuonna 2021. Voittanut peli oli pelattu Helsingissä.

Aiheesta muualla
 Tietoa Vakioveikkauksesta Veikkauksen sivuilla

Veikkaus