Koronavilkku

Koronavilkku (, ) on Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tuottama koronavirustartunnan jäljitykseen käytettävä mobiilisovellus. Sen kautta puhelimen omistaja saa tiedon, jos hän on oleskellut kahden viimeksi kuluneen viikon aikana sellaisen sovellusta käyttävän ihmisen läheisyydessä, joka on saanut koronavirustartunnan.

Koronavilkku otettiin käyttöön 31.8.2020 ja se poistui käytöstä 1.6.2022. Koronaviruksen omikron-muunnoksen seurauksena tartuntamäärät nousivat niin paljon, että kaikkia tartuntoja ei enää pystytty toteamaan terveydenhuollon kautta, eikä koronavilkku voinut ilmoittaa kaikista altistumistilanteista. Parhaimmillaan sovelluksella oli 2 474 900 käyttäjää.

Käyttö 
Terveydenhuolto lähettää tartunnan saaneelle kertakäyttöisen koodin. Tartunnan saanut syöttää koodin Koronavilkkuun, jolloin sovellus viestittää lähellään olleille muille sovelluksen käyttäjille, että he ovat saattaneet saada tartunnan. 

Sovellus on saatavilla suomen- ja ruotsinkielisenä, ja sen käyttö on maksutonta ja vapaaehtoista.

Milloin laite hälyttää? 
Tartunnan saanut voi ilmoittaa siitä sovellukseen. Tällöin Koronavilkku varoittaa altistumisesta kaikkia niitä käyttäjiä, jotka ovat kolmen viikon sisällä olleet yli 15 minuutin ajan alle kahden metrin päässä sairastuneesta.

Sovellus ei välitä käyttäjän henkilö- eikä paikannustietoja eli se ei kerro, keneltä ja milloin tartunta on saatu.

Tekninen toteutus 

Paikkatiedon käyttäminen jäljityssovelluksissa on kielletty koko EU:n tasolla. Jäljityssovelluksissa puhelimien GPS-sijainnin käyttö on myös teknisesti estetty. Siksi jäljityssovellusten toiminnan täytyy perustua läheisyyden arviointiin. Koronavilkku arvioi läheisyyttä bluetooth-yhteyksien kautta. Se käyttää perinteisen Bluetooth Classic -teknologian sijasta Bluetooth Low Energy -teknologiaa (BLE), joka kuluttaa huomattavasti vähemmän virtaa.

Sovellus kerää puhelimeen tietoja muista sovellusta käyttävistä ihmisistä, joiden kanssa puhelimen omistaja on ollut kahden metrin etäisyydellä vähintään 15 minuuttia.

Kehityshistoria 
Koronavilkku tuli ladattavaksi Google Play- ja App Store -sovelluskauppoihin 31. elokuuta 2020 ja myöhemmin Huawein AppGalleryyn. Sovelluksen toteutti suomalainen Solita, ja sen lähdekoodi on julkaistu avoimena lähdekoodina Euroopan unionin yleisellä lisenssillä (EUPL). Kehitystyöhön osallistuivat myös Kela, sosiaali- ja terveysministeriö ja Sotedigi.

Sovelluksen kehitystyöhön varattiin 6 miljoonaa euroa, mutta itse ohjelma tuli maksamaan vain 147 000 euroa. Syyskuuhun 2020 mennessä ohjelmaan ja sen tukitoimintoihin oli käytetty kaikkineen 900 000 euroa. Esimerkiksi Saksassa vastaavan sovelluksen hinnaksi on arvioitu yli 20 miljoonaa euroa. Lopulta Koronavilkkuun kului rahaa 5,2 miljoonaa euroa. Ylen mukaan budjetista jäi käyttämättä noin 900 000–1 000 000 euroa.

Sovelluksesta julkaistiin 7. tammikuuta 2021 päivitysversio 2.0, joka mahdollistaa tiedonvälityksen Koronavilkun ja useiden muiden eurooppalaisten koronasovellusten välillä.

Yhteensopivat jäljitysovellukset 
Koronavilkun käyttäjä voi sovelluksen versiota 2.0 käyttäessään saada ilmoituksen mahdollisesta altistumisesta toisesta yhteensopivasta eurooppalaisesta koronasovelluksesta. Vastaavasti jos käyttäjällä todetaan tartunta, hän voi halutessaan välittää siitä tiedon myös muiden maiden koronasovellusten käyttäjille.

Tartunnasta ilmoittava käyttäjä päättää itse, antaako hän luvan rajat ylittävään tietojen vaihtoon. Tiedot luovutetaan EU-komission tuottaman ja tarjoaman tietoturvallisen yhdyskäytäväpalvelun kautta. Liikenne- ja viestintäviraston Kyberturvallisuuskeskus on arvioinut järjestelmän tietoturvallisuuden.  

Tarkistettu 9.6.2021. Lähde: Euroopan komissio

Hyödyt 
Tieto altistumisesta: Joissakin tilanteissa Koronavilkun antama ilmoitus on ensimmäinen tai ainoa tapa, jonka kautta henkilö saa tiedon altistumisestaan. Esimerkiksi vähäoireiset henkilöt voivat saada Koronavilkun ilmoituksesta syyn hakeutua testiin. Näin kuitenkin tapahtui harvoin: esimerkiksi Pirkanmaalla vuoden 2021 alussa vain yksi prosentti tartunnan saaneista oli hakeutunut testiin Koronavilkun hälytyksen seurauksena ja muissa tapauksissa tieto altistumisesta oli tullut joko tartunnanjäljityksestä tai suoraan tartuttajalta itseltään.

Tartunnan jäljitys: Koska Koronavilkku ei anna altistuksen aika- tai paikkatietoja, pelkästään sen avulla ei pystytä jäljittämään tartuntaketjua. Kun Koronavilkusta altistusilmoituksen saanut ottaa yhteyttä eteenpäin, tartuntaketjua voidaan lähteä selvittämään.

Koronavilkusta voisi olla enemmän hyötyä, jos siitä saatava tieto olisi tarkempaa. Teknisesti olisi mahdollista kertoa esimerkiksi altistumisen ajankohta ainakin yhden päivän tarkkuudella. Kuitenkin tietosuojasäädökset estävät tämän. Paikkatiedon käyttäminen jäljityssovelluksissa on kielletty koko EU:n tasolla. Ilmoituksen saaneelle käyttäjälle ei saa antaa tietoa altistuksen kestosta, sen ajankohdasta eikä bluetooth-signaalin voimakkuudesta. Jäljityssovelluksissa GPS-sijainnin käyttö on myös teknisesti estetty.

Testiin pääsy: Koronavilkun antama ilmoitus riittää maaliskuusta 2021 alkaen kriteeriksi päästä testiin, mikäli kyseisellä alueella riittää testauskapasiteettia.

Karenteenipäätökset: Pelkästään Koronavilkun hälytyksen perusteella ei voi tehdä virallista tartuntatautilääkärin karanteenipäätöstä.

Haitat 
Jotkut käyttäjät ovat kokeneet sovelluksen kuluttavan puhelimen akkua ja toimivan epäluotettavasti.

Käyttäjämäärä 
Maksuton sovellus tuli ladattavaksi Google Play- ja App Store -sovelluskauppoihin 31. elokuuta 2020, ja ensimmäisen vuorokauden aikana sitä ladattiin miljoona kertaa. THL tiedotti 15. syyskuuta 2020, että sovelluksen kautta oli siihen mennessä ilmoittanut sairastumisestaan 218 käyttäjää ja että Koronavilkku on ladattu puhelimiin jo 2 miljoonaa kertaa. Terveysviranomaisten mukaan ihanteena olisi ollut, että sovellus olisi ollut puolella Suomen väestöstä. Kesäkuussa 2021 tämä olisi tarkoittanut noin 2,8 miljoonaa käyttäjää..

Tammi–helmikuussa 2021 Koronavilkku oli ladattuna lähes 2,4 miljoonaan puhelimeen. Sittemmin käyttäjien määrä laski ja lokakuun 2021 alussa se oli ladattuna noin 1,7 miljoonaan puhelimeen. Joulukuun 2021 loppuun mennessä määrä väheni edelleen.

Teknologia- ja riskien­hallinta­johtaja Aleksi Yrttiahon mukaan sovelluksen käyttäjämäärä pieneni suurelta osin siksi, että uuteen puhelimeen vaihtaessaan käyttäjät eivät nähneet syytä ladata sovellusta uudelleen. Käyttäjämääriin vaikutti myös mediassa esitetty kritiikki sovellusta kohtaan.

Myös altistumisilmoitusten määrä on vähentynyt: tammi–helmikuussa 30–40 prosenttia todetuista tartunnoista ilmoitettiin Koronavilkkuun, mutta lokakuun alussa Koronavilkkuun ilmoitettiin noin 10–15 prosenttia todetuista tartunnoista. 

THL:n mukaan vuonna 2021 koodin saaneista 75–82 prosenttia syötti koodin sovellukseen. Toukokuussa 2022 niin teki enää 57 %.

Alkaen vuoden 2020 viikolta 37 vuoden 2021 viikolle 29 saakka järjestelmään oli syötetty yhteensä 20 217 avauskoodia, eli sovelluksen kautta oli ilmoitettu tartunnan mahdollisuudesta keskimäärin 440:n koronapotilaan tapaamille ihmisille joka viikko.

1. kesäkuuta 2022 Koronavilkun käytöstä luovuttiin, ja se poistettiin käytöstä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Virallinen sivusto

Koronaviruspandemia Suomessa
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
Android-sovellukset
IOS-sovellukset