joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Pušno

Pušno () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Outovan piirissä.

Maantietoa 
Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 0,7 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 52,7 hehtaaria. Se sijaitsee aivan Jammin () kirkonkylän koillispuolella Želtšajoen toisella puolella. Järven koillisrannassa sijaitsee kylä Želtša () ja eteläpuolella Baranovka (). Se on saareton ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja sen syvänteessä on 4,8 metriä vettä. Järven rannoilla on ranta-asutusta ja sen ympäristö on pelomaata, niittyjä ja asuinaluetta. Itäpäässä alkaa suoalue.

Luontoarvoja 
Järvessä elää ainakin hauki, särki, ahven, ruutana, suutari, sorva, kiiski ja mutakala. Vuoteen 1979 tavattiin myös lahna, made ja säyne. Sen pohja on mutaa, mutta rannat ovat hiekkarantoja, jossa esiintyy mutaa. Rantaveteen on kaatunut kuolleita puita. Järvessä esiintyy 2–3 vuoden välein kalakuolemia ja sen laskuoja on padottu.

Vesistösuhteita 
Pušno sijaitsee Želtšan valuma-alueella ja sen laskuoja on Želtšan sivujoki. Želtša laskee Peipsijärveen, jonka alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven laskujoki Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. 

Järven lähiseudulla on yli 10 muuta järveä. Sen valuma-alueen koko on lähteestä riippuen 3,8  tai 1,55 neliökilometriä . Pieni valuma-alue johtuu siitä, ettei järveen ole johdettu pitkiä ojia. Etelässä sijaitsevasta Dorožkasta () ei tule ojia ja muut ympäristön lammet tai järvet kuuluvat muihin vesistöihin. Järven laskuoja on mahdollisesti padottu, mutta se on ainoa tapa päästää järvestä vettä Želtšaan.

Huomautuksia

Lähteet 

Pihkovan alueen järvet
Želtšan valuma-alue
Outovan piiri
Kesäkuminat

Kesäkuminat eli roomankuminat (Cuminum) on sarjakukkaiskasvien (Apiaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi neljä tai viisi lajia.

Suvun tunnetuin laji lienee roomankumina (Cuminum cyminum), josta saadaan mausteena käytettävää juustokuminaa. Suomessa luonnonvaraisenakin kasvava kumina eli maustekumina (Carum carvi) ei kuulu kesäkuminoiden sukuun, vaan yrttikuminoiden (Carum) sukuun.

Lajeja 
 Cuminum borszczowii
 Cuminum cyminum – roomankumina
 Cuminum setifolium
 Cuminum sudanense

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Suomen Lajitietokeskus: Kesäkuminat (Cuminum)
 United States Department of Agriculture (USDA): Cuminum 
 Flora of China: Cuminum
Parikkalan lukio

Parikkalan lukio on Etelä-Karjalan Parikkalan kunnan kirkonkylällä toimiva pieni suomenkielinen lukio. Samassa koulukiinteisössä toimii myös Kirjolan koulu, joka on peruskoulun luokka-asteiden 1-9 yhtenäiskoulu.

Vuonna 2018 Parikkalan lukiossa opiskeli 51 lukiolaista. Lukio on vetänyt puoleensa oppilaita oman kunnan lisäksi myös Punkaharjulta (Savonlinna) ja Kesälahdelta (Kitee). Savonlinna oli sulkenut Punkaharjun lukion ja pitäjästä on pidempi matka kaupungin keskustan lukioihin. Parikkala tarjoaa ensimmäisen vuoden lukiokirjat ilmaiseksi ja kannettavan tietokoneen oppilaan käyttöön.

Suomen tietotoimiston tekemässä kevään 2020 lukiovertailussa Parikkalan lukio osoitti hyvätasoisuutensa sijoittumalla valtakunnallisesti kolmanneksi pienten, alle 50 ylioppilaskokelaan lukioissa. STT:n lukiovertailussa mitataan oppimisen kehittymistä tarkastelemalla oppilaiden ylioppilaskirjoitusten arvosanoja verrattuna lukion sisäänpääsykeskiarvoihin kolme vuotta aiemmin.

Lähteet

Aiheesta muualla
Parikkalan lukio (opintopolku.fi)
Pienet maaseutulukiot menestyivät lukiovertailussa (päivitetty 12.4.2012) (yle.fi)

Parikkalan rakennukset ja rakennelmat
Suomen lukiot
Juhani Vähähyyppä

Juhani Vähähyyppä (s. 1948 Kannus) oli Lappajärven kunnanjohtaja 2007–2012. Ennen valintaansa Lappajärven kunnanjohtaksi Vähähyyppä toimi kunnanjohtajana Pornaisissa 2003–2007 ja Hyrynsalmella 2001–2003.

Lähteet 

Lappajärven kunnanjohtajat
Vuonna 1948 syntyneet
Elävät henkilöt
M/S Nordstern

M/S Nordstern  oli saksalainen laiva, jonka Neuvostoliiton laivaston sukellusvene upotti torpedoimalla Itämerellä Klaipedan lähellä lokakuussa 1944. Laivalla oli noin 500 virolaisia pakolaista, joista suurin osa menehtyi.

Nordstern oli rakennettu opetusaluksena vuonna 1939 Bremenin Neptun -telakalla ja alkuperäinen nimi oli "Minos" . Laivan vetoisuus oli 1 125 brt, pituus 72 metriä ja leveys 10,5 metriä. Toisen maailmansodan aikana siitä tuli kuljetusalus.

Laiva, jossa oli noin 500 pakolaista Virosta (heistä kolme neljäsosaa naisia ​​ja lapsia), lähti Kuressaaren Roomassaaren satamalta 4. lokakuuta 1944 aikaisin aamulla. Matkalla Saksaan alus pysähtyi Ventspilsissa, jossa alukseen nousi vielä 25 latvialaispakolaista ja noin kaksikymmentä venäläistä sotavankia, ja josta matkaa jatkettiin 5. lokakuuta klo 18.00 yhdellä saattoaluksella. Alus oli saavuttanut 6. lokakuuta Klaipėdan. Kello 10.05 Nordsternin keskilaivaan osui Neuvostoliiton laivaston sukellusveneen Štš-407 (komentaja Pavel Bocharov, ) laukaisema torpedo. Vakavasti vaurioitunut alus hajosi puolittain ja upposi puolentoista minuutin sisällä upoten 70 metrin syvyyteen merenpohjaan.

Selviytyneiden lukumäärästä on useita lukuja: saksalainen merivoimien historioitsija Heinz Schön on väittänyt, että noin 100 pelastettiin; Ilmar Talve ilmoitti, että niitä oli 51, vuoden 1950 Võitleja-sanomalehti kirjoitti 67 henkiinjääjää (heistä 42 virolaista, kaksi latvialaista, noin 20 venäläistä sotavankia ja 3 miehistön jäsentä). Muiden lähteiden mukaan laivalla oli 625 ihmistä, heistä hukkui 531 ja pelastettiin 94. Selviytyneiden joukossa oli mukaan lukien Suomi-poika, tuleva tiedemies ja kirjailija Ilmar Talve ja tohtori Endel Rumma. Uhrien joukossa olivat astronomi Robert Livländer, pappi Ernst Puusepp, tuomari August Amon, ja tutkija Kusta Rumma.

Ilmar Talve kirjoitti aiheesta vuonna 1997 omaelämäkerrassa "Kevät Virossa" (suomennos: "Kolme kotimaata").

Lähteet

Viitteet 

Laivat
Viron historia
Itämeren hylyt
Rautjärven lukio

Rautjärven lukio on Etelä-Karjalan Rautjärven kunnan Simpeleen taajamassa sijaitseva pieni lukio. Se toimii samassa rakennuksessa Simpeleen koulun kanssa (luokka-asteiden 1-9 yhtenäiskoulu).

Vuonna 2018 Rautjärven lukiossa opiskeli 33 lukiolaista.

Lähteet

Aiheesta muualla
Rautjärven lukio (opintopolku.fi)
Pienet maaseutulukiot menestyivät lukiovertailussa (päivitetty 12.4.2012) (yle.fi)

Rautjärven rakennukset ja rakennelmat
Suomen lukiot
Luettelo Connecticutin piirikunnista

Tämä on luettelo Connecticutin osavaltion piirikunnista. Connecticutissa on kahdeksan piirikuntaa.

Aiheesta muualla 

Connecticut
Plotkino

Plotkino () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Outovan piirissä.

Maantietoa 
Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 0,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 30,2 hehtaaria. Se sijaitsee Dolgojen eteläpuolella sivussa Želtšan pääuomasta. Järvi on itä- ja länsipuolelta soiden ympäröimä, mutta muualla sen rannat ovat metsämaata. Järven keskisyvyys on 1,3 metriä ja sen suurin syvyys on 2,7 metriä. Järvi vaikuttaa ilmakuvissa autiolta eikä sinne johda tietä. Lähin asutus sijaitsee Dolgojen pohjoisrannalla Ozeran () kylässä Korovje selosta ().

Luontoarvoja 
Järvessä elää ainakin hauki, särki, ahven, lahna, suutari, ruutana, säyne, kiiski, sorva, mutakala ja pasuri. Järvessä on mutapohja ja järven suorannoilla kasvaa hetteikköä ja metsärannoille on kaatunut metsästä kuolleita puita rantaveteen. Järvessä esiintyy kalakuolemia.

Vesistösuhteita 
Plotkino sijaitsee Želtšan valuma-alueella ja sen laskujoki 0 on Želtšan sivujoki. Želtša  laskee Peipsijärveen, jonka alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven laskujoki Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Järven valuma-alueen koko on 1,48 neliökilometriä . Järvellä ei ole karttojen tai ilmakuvien perusteella tulo- tai laskuojia.

Huomautuksia

Lähteet 

Pihkovan alueen järvet
Želtšan valuma-alue
Outovan piiri
Bengt Fagerholm

Bengt Georg Fagerholm (15. huhtikuuta 1949 Tampere – 10. tammikuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen talousjohtaja, sijoitusneuvoja ja tietokirjailija. Hän menehtyi vaikeaan sairauteen 10.1.2017.

Vanhemmat: Georg Alexander Fagerholm 1898-1976 Ethel Marjatta Strandberg 1916-1984
Benka, joksi häntä kutsuttiin, pääsi ylioppilaaksi Svenska Samskolan i Tammerfors. Valtiotieteen maisteriksi hän valmistui Statsvetenskapliga fakulteten vid Åbo Akademi 1975, Pääaineenaan Kansantaloustiede,(Nationalekonomi) Yksityisoikeus(Privaträtt) sivuaineet, Tilastotiede (Statistik) sekä Valtiotieteet

2

( Statskunskap). Bengt Fagerholm oli Luottomiehet- Kreditmännen ry:n puheenjohtajana (1984) ollessaan Oy Electrolux Ab:n luottopäällikkö. Luottotehtävissä hän aloitti jo opiskelun ohessa Turussa vuonna 1974 Keskon Turun konttorissa luotonvalvojana. Sieltä Fagerholm siirtyi Nokian Keskushallintoon apulaisluottopäälliköksi päävastuualueenaan vientiluottoasiat 1977-1981. Electroluxin jälkeen hän teki pitkän päivätyön talousjohtajana Oy Nino Lincoln Ltd:ssa (1985). Fagerholm työskenteli pitkiä jaksoja Neuvostoliitossa ja sittemmin Venäjällä Nino Lincolnin harjoittaman puutavara tuotetukkukaupan toimialalla.

3

Lincolnin jälkeen Fagerholm toimi useissa pankkiiriliikkeissä sijoitusneuvojana, viimeisin tehtävä oli Garantumissa, jossa hän työskenteli kuolemaansa saakka.

Historia oli Benkan intohimo. Hän luki tietokirjoja laidasta laitaan ja samoista aiheista eri vinkkeleistä nähtynä.

Fagerholm kirjoitti viisi kirjaa. ”Arvottomat miljoonat ”Inflaation historiaa ja suuria seteleitä ,2005 Atena kustannus OY. ”Tsushima”Erään sodan loppunäytös, 2010 ”Kulttuurikävelyllä Pietarissa” Ikkunoita Venäjän historiaan Newski Prospektin varrelta, 2012 Minerva Kustannus Oy

4

”Muuttuva Pietari” Huomioita kaupunkikuvasta ja arkkitehtuurista, 2015. Kulttuurikävelyllä Pietarissa –kirjan hän oli kuvittanut vanhoilla iso-isältään, Selim Strandberg (1889-1942) perimillä Pietarin- aiheisilla postikorteilla, rakennukset jotka ovat jäljellä tänä päivänäkin. Postikorteista oli näyttely 2000-luvun alussa Postimuseossa Helsingissä ja myöhemmin Pietarissa. Lisäksi hän teki sukututkimuksen äidin äitinsä suvusta, Irene Strandberg (1895- 1981).

Hän meni naimisiin 1970 Kaarinan kanssa ja heillä on kaksi poikaa Henri 1975 ja Harri 1977.

5

Ensimmäinen lapsenlapsi syntyi 2014 ja samana vuonna hän sai tiedon vakavasta sairaudestaan.

Suomalaiset tietokirjailijat
Vuonna 1949 syntyneet
Vuonna 2017 kuolleet
Rikkaat ja rahattomat

Rikkaat ja rahattomat on suomalainen tositelevisiosarja, jonka ensimmäisen kauden esitys alkoi Nelosella 18. maaliskuuta 2020. Ohjelmassa kahdesta eri varallisuusluokasta tulevat perheet vaihtavat elämäänsä viikon ajaksi. Viikon kokeilun aikana vähävaraiset saavat käyttöönsä rikkaiden viikkobudjetin ja toisin päin, minkä lisäksi he vaihtavat koteja ja elämäntyylejä. Sarja perustuu Hat Trick Productionsin Rich House Poor House -ohjelmaan.

Toivo Sukari ja hänen vaimonsa Nadja Sukari olivat mukana sarjan aloitusjaksossa.

Sarjan ensimmäinen kausi esitettiin keväällä 2020. Toisen kauden esittäminen alkoi helmikuussa 2022 ja kolmannen kauden esittäminen lokakuussa 2022.

Ensimmäisen tuotantokauden jaksot

Toisen tuotantokauden jaksot 
Hummerin penkiltä ikkunaostoksille
30 000 € on taskurahaa!
Rikkaat ilman televisiota
Lääkkeet vai ruoka?
Pikkulapsiarkea rahalla ja ilman
Soppaa sattumilla ja ilman
Tanssiminen ei maksa mitään
Ullanlinnasta Myyrmäki-cityyn!

Kolmannen tuotantokauden jaksot 
Oman veneen ruorista askeettiseen elämään
Vaikeuksien kautta voittoon
Somevaikuttajat eri budjeteilla
Perijä, lääkäri ja lähihoitaja
Kauhujen kautta kohti herkkyyttä
Huumori kantaa kun on vaikeaa
Kakkaa lapioimassa

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Sarja Aito Median sivuilla

Suomalaiset tositelevisiosarjat
2020-luvun televisiosarjat
17 (kappale)

17 on yhdysvaltalaisen DJ-tuottajan MK:n musiikkikappale, jolla esiintyy kreditoimattomana myös laulaja Carla Monroe. Sen julkaisivat Area 10 ja Columbia Records digitaalisesti ladattavana ja suoratoistettavana singlenä 1. syyskuuta 2017. Kappaleen ovat sanoittaneet Carla Monroe, Dave Whelan, MK ja Mike Di Scala, joista MK myös tuotti sen CamelPhatin kanssa. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Francis Wallis ja se julkaistiin MK:n vevo-kanavalla 6. marraskuuta 2017.

"17" oli kaupallisesti kohtalainen menestys Brittein saarilla, jossa se pääsi singlelistan kymmenen parhaan joukkoon Britanniassa, Irlannissa ja Skotlannissa. Lisäksi se on päässyt tanssilistan viidenkymmenen parhaan joukkoon Belgiassa (Flanderi), Iso-Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Kappale on myynyt julkaisunsa jälkeen platinaa Britanniassa.

Lähteet

Vuoden 2017 kappaleet
Yhdysvaltalaiset musiikkikappaleet
Egor Kreed

Egor Nikolaevits Bulatkin (s. 25. kesäkuuta 1994, Penza, Venäjä) on venäläinen rap-artisti ja laulaja. Hän aloitti uransa vuonna 2011 nimimerkillä KReeD, mutta nyt esiintyy nimellä Егор Крид (Egor Kreed). Vuodesta 2012 hän oli Black Star levy-yhtiössä, mutta erosi siitä vuonna 2019.

Albumit 


 Vuonna 1994 syntyneet
Elävät henkilöt
Venäläiset laulajat
Runeberg Junior

Runeberg Junior on lastenkirjallisuuspalkinto, jonka perustivat Porvoon kaupunki ja sanomalehti Östnyland/Ksf Media. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran Porvoossa Runebergin päivänä 5. helmikuuta 2017. Palkinnolla halutaan edistää lasten lukuintoa.

Palkinto myönnetään 6–9-vuotiaille suunnatulle kotimaiselle lastenkirjalle, joka voi olla ruotsin- tai suomenkielinen. Esiraati valitsee enintään kymmenen ehdokasta, joista porvoolaisista esikoululaisista ja 1.-2. luokan oppilaista kootuva lapsiraati valitsee voittajan. Palkinnon arvo on 10 000 euroa. Palkinnon saaja julkistetaan vuosittain Runebergin päivän tienoilla.

Palkitut ja ehdokkaat

Lähteet 

Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot
Ilpo Väisänen

Ilpo Väisänen (s. 12. lokakuuta 1963 Kuopio) on suomalainen syntetisaattorimuusikko. Hän teki omalla nimellään kokeellista elektronista musiikkia, jonka ohessa hänellä oli sooloprojekti I-LP-O In Dub tai I-LP-ON. Hän on tehnyt myös yhteistyötä suomalaisten ja ulkomaisten minimalistista elektronista musiikkia tuottavien säveltäjien kanssa. Näitä projekteja olivat muun muassa Pan Sonic, Vainio / Väisänen / Vega, Angel.

Julkaisut  
 2001: Ilpo Väisänen – Asuma (Mego)
 2005: John Duncan, Mika Vainio & Ilpo Väisänen – Nine Suggestions (Allquestions)
 2015: I-LP-O In Dub – Communist Dub ‎(Editions Mego)
 2016: Ilpo Väisänen – Syntetisaattori Musiikkia Kuopiosta (Kvitnu)
 2017: I-LP-O In Dub – Capital Dub Chapter 1 (Editions Mego)
 2018: I-LP-ON – Äänet ‎(Editions Mego)
 2019: Ilpo Väisänen – Tietoisen Siirtymän Oletettu Toiseus (Erototox Decodings)

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Ilpo Väisänen, media-loca.com
 Ilpo Väisänen, Discogs.com
 
 Pan Sonic, FinnDiscog

Suomalaiset säveltäjät
Suomalaiset elektronisen musiikin artistit
Vuonna 1963 syntyneet
Elävät henkilöt
Lapinoja

Lapinoja on Kiiminkijoen vesistöön kuuluva pieni joki Utajärven Juorkunassa. 

Lapinoja on  Lapinlampien laskujoki, joka virtaa itään.  Joki on hyvin kapea ja varsinkin yläjuoksulla puromainen. Reilut pari kilometriä pitkä joki laskee kahden alemman Lapinlammen läpi ja alittaa Olvasjärventien ennen kuin päätyy Kivijärveen. Jokivarsi on koko matkaltaan asumaton.

Kiiminkijoen vesistö
 Utajärven joet
Hannu Parpola

Hannu Parpola (26. syyskuuta 1940 Orivesi – 30. joulukuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja. Parpola oli päätoimittajana useissa aikakauslehdissä. 

Parpola aloitti uransa Päivän Sanomat-lehden kirjeenvaihtajana ja vuosina 1958–1960 hän oli Aamulehden kesätoimittajana, 1962–1963 Helsingin Sanomien toimittajana sekä 1963–1964 Kuva-Posti-lehden toimitussihteerinä. Apu-lehden toimittajana Parpola oli 1967–1973, toimitussihteerinä 1973–1975 ja päätoimittajana 1975–1978. Hän oli sitten Seura-lehden päätoimittajana 1981–1985.

Lähteet 

Suomalaiset päätoimittajat
Vuonna 1940 syntyneet
Vuonna 2004 kuolleet
Rapsodi

Rapsodi () oli kiertävä laulaja muinaisessa Kreikassa. Rapsodit esittivät ulkomuistista eräänlaista resitointia, ja alkuun he esittivät soittimien säestäminä lähinnä sankarirunoelmia, pääasiassa eeppisiä runoja.

Arvostettuja olivat erityisesti vanhojen aikojen rapsodit, jotka veivät eteenpäin homeeristen laulujen tuntemusta ja varmaan myös jossain määrin lisäsivät näiden silloin vielä vain suullisena perintönä olemassa olleiden runojen muotoutumista. Kirjoitustaidon levitessä ja klassisten runoteosten löytyessä rapsodit menettivät merkitystään ja myös arvostusta. Kreikan runoutta rakastava kansa rakasti kuitenkin yhä näitä esityksiä, ja erilaisissa juhlatilaisuuksissa saatiin nauttia kilpailevien raposodien esityksistä. Rapsodit muodostivat oman ammattikunnan ja esiintyivät yhtenäisessä juhlallisessa asussa.

Nimitys rapsodi juontuu todennäköisesti kreikan kielen sanoista rhaptein (, 'yhdistää') ja aoidē tai ōdē (, 'laulu'). Toisen selityksen mukaan sillä tarkoitetaan sauvaa (), jollainen rapsodilla oli esiintyessään kädessä.

Lähteet 

Antiikin Kreikan musiikki
Muusikot
Veli-Antti Savolainen

Veli-Antti Savolainen (s. 1948) on suomalainen Hyvinkäällä asuva päätoimittaja, tietokirjailija ja media-alan yrittäjä. 

Savolainen aloitti uransa Tampereen yliopiston opiskelijoiden lehden Aviisin päätoimittajana 1970–1971.  Hän oli päällikkötehtävissä useissa kaupunkilehdissä, Kauppalehdessä, Uusi Suomi-lehdessä ja kahteen otteeseen Iltalehdessä. Apu-lehden päätoimittajana Savolainen oli 1983–1986. Vuodesta 1994 alkaen Savolainen on toiminut itsenäisenä media-alan yrittäjänä. Hän pitää oma blogiaan ja hänellä on ollut oma ohjelma Alfa-TV:ssä ja Business FM:ssä. Savolainen on julkaissut myös tietokirjoja.

Vuosina 1995–2001 Savolainen julkaisi Kauppa Käy kaupan ammattilehti, Ammattina kauneus ja Tietoyhteiskunta-foorumi-lehtiä. Hän työskenteli Afrikassa 2001–2006 ja asui sinä aikana Namibiassa kolmen vuoden ajan. Savolainen oli Espoon kaupunginvaltuuston jäsenenä 1973–1980. Hän toimi presidentti Martti Ahtisaaren tietoyhteiskunta-työryhmän vetäjänä 1999–2000 ja hän on ollut valtioneuvoston asettaman tietoyhteiskunta-foorumin ja sen työvaliokunnan jäsenenä useita vuosia. Savolainen on pitänyt omaa viikkokolumniaan Hämeenlinnan Kaupunkiuutiset-lehdessä.

Teoksia 
 Suomen strategia : holhousvaltiosta aloite- ja yrittäjävaltioksi ; ehdotus Suomen strategiasta kahdeksan kansalaisen keskustelujen pohjalta. Art House, Helsinki 1994
 Kohtaamisyhteiskunta : kirja mahdollisuudesta ; toim. Veli-Antti Savolainen, Pekka Himanen. Edita, Helsinki 1995
 Huomisen aapinen ; kirj. Veli-Antti Savolainen, Liisa Kirves. Strategic Visions, Helsinki 1997
 Kisällin opas : Huomisen aapisen toinen osa. Strategic Visions, Helsinki 1998
 Seniorikoulu : Harmaan leijonan opas tietoyhteiskuntaan : selkokielinen tietoyhteiskuntaopas ; kirj. Veli-Antti Savolainen, Liisa Kirves. Oy 1-verkko Primenet, Helsinki 2001
 Pipan mitta Pielisjokea, neljä tikkuria Kiihtelykseen ; kirj. Veli-Antti Savolainen, Jukka Valtonen. Telekarelia, Kontiolahti 2008
 Elämän jälki : kaksi tarinaa yhdestä ystävyydestä ; Ralph Jaarin ja Rodney Tharmaratnamin tarina. Innokit, Lappila 2009
 Muistelmani : mitä tapahtui 1000 vuotta sitten, kun Joulupukin joulu syntyi : Joulupukin oma alkuperäinen tarina, Joulupukin legenda vihdoin hänen itsensä kertomana ; tekijät Pirkko Valtonen (kuvitus), Jukka Savolainen (laulut), Veli-Antti Savolainen (teksti). Jaiser, Helsinki 2010, englanniksi nimellä My memoirs : the events of the beginning of Santa's Christmas one thousand years ago : the true story of the Christmas fairytale. Jaiser, Helsinki 2010
 Glokalisaatio - paikallisen iso uusi kuva. Kunnallisalan kehittämissäätiön Polemia-sarja nro 110. Helsinki 2018

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kansalaismedia : Veli-Antti Savolainen
 Veli-Antti Savolaisen blogi, nettiradio ja 2BETus 
 Suomalaistoimittaja hakattiin afrikkalaisvankilassa, Mtv-uutiset 18.03.2009
 "Tietoyhteiskunnan rakenne jäi putkimalliseksi", Ilta-Sanomat 12.6.2002

Suomalaiset päätoimittajat
Suomalaiset tietokirjailijat
Suomalaiset yrittäjät
Espoon kaupunginvaltuutetut
Vuonna 1948 syntyneet
Elävät henkilöt
Mauin piirikunta

Mauin piirikunta (, ) on Yhdysvaltojen Havaijin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 164 754 vuoden 2020 väestölaskennan mukaan. Piirikunnan hallintokeskus on Wailuku kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1905.

Piirikunnan pormestarina on tammikuusta 2019 lähtien toiminut Mike Victorino.

Vuonna 2018 julkaistun selvityksen mukaan piirikunnan viisi suurinta työnantajaa olivat osavaltion hallinto, piirikunnan hallinto, Grand Wailea Resort, Kapalua Resort ja Yhdysvaltain liittohallinto.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Havaijin piirikunnat
Kalawaon piirikunta

Kalawaon piirikunta (, ) on Yhdysvaltojen Havaijin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Kalaupapan kunta sijaitsee piirikunnassa. Piirikunta perustettiin vuonna 1905. Se on pinta-alaltaan ja väkiluvultaan Yhdysvaltain pienin piirikunta.

Historia 
Piirikunnan alueella on ollut asutusta ainakin 900 vuotta. Arkeologisten kaivausten perusteella paikalla on sijainnut myös useita havaijilaisia temppeleitä. Kalawaon piirikunta on toiminut leprasiirtolana. Ensimmäiset potilaat nykyisen piirikunnan alueelle tuotiin vuonna 1866. Vuosina 1873–1889 leprasiirtolaa ylläpiti belgialainen lähetyssaarnaaja isä Damien. Vuonna 1980 alueelle perustettiin luonnonpuisto. Vuonna 2009 Barack Obama allekirjoitti lakialoitteen, joka tunnusti leprasiirtolaan muuttaneiden, ja näiden perheiden, tekemät uhraukset sekä pyysi virallisesti anteeksi siirtolan kovia oloja.

Tammikuuhun 2021 asti Kalawao oli viimeinen Yhdysvaltain piirikunta, jossa ei tavattu COVID-19 -tautia. Osavaltion viranomaiset olivat jo aiemmin sulkeneet piirikunnan suojellakseen siellä edelleen eläviä lepraa sairastavia asukkaita, joiden keski-ikä oli yli 80 vuotta.

Hallinto ja poliittinen status 
Johtuen piirikunnan historiasta leprasiirtolana, sillä ei ole virallista hallintoa, vaan sitä hoitaa Mauin piirikunta. Piirikunnan seriffin nimittää Havaijin terveysministeriö. Kaikki yli 16-vuotiaat vierailijat tarvitsevat etukäteen haetun luvan alueelle pääsemiseksi.

Väestö 
Piirikunnan väkiluku oli 82 vuoden 2020 väestölaskennan mukaan.

Alueella asuu edelleen joitain sellaisia ihmisiä, jotka määrättiin leprasiirtolaan 1960-luvulla. Kun nämä sitten tulevaisuudessa ovat kuolleet, liittovaltion hallinto on ilmoittanut haluavansa avata alueen mm. turismille.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Havaijin piirikunnat
Imatran yhteislukio

Imatran yhteislukio on vuonna 1908 perustettu, Etelä-Karjalan Imatralla toimiva yleissivistävä lukio. Vuonna 2018 lukiossa opiskeli 441 lukiolaista.

Imatran yhteislukion yhteydessä toimivat myös lukion aikuislinja, Imatran ja  Lappeenrannan yhteinen Etelä-Karjalan IB-lukio sekä yksityinen säätiöpohjainen Itä-Suomen suomalais-venäläisen koulun lukio. Lisäksi lukio tarjoaa kaksoistutkinnon lukiokoulutusta samanaikaisesti Saimaan ammattiopisto Sampossa ammattitutkintoa suorittaville.

Imatran yhteislukio on ollut esillä valtakunnallisissa joukkotiedotusvälineissä esimerkiksi käsiteltäessä koululaisten huumekokeiluja, mediakriittisyyden ja sähköisen viestinnän opetuksen tarvetta, koulun sisäilmaa ja väistötilaan siirtymistä sekä lukiolaisten vanhojenpäivän tanssiaisasujen kierrätystä.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Upper secondary school  (imatra.fi)

Imatran oppilaitokset
Suomen lukiot
Matti Korjula

Matti Korjula on suomalainen auto- ja liikennetoimittaja ja tietokirjailija. Hän oli Tekniikan Maailma -lehden päätoimittajana 1965–1969. Korjula sai vuonna 2018 Auto- ja liikennetoimittajien myöntämän Elämäntyö-palkinnon.

Teoksia 
 TM koeajaa: (koottu Tekniikan maailmassa v. 1957–1961 ja 1957–1963 julkaistuista tärkeimmistä koeajoselostuksista); kirj. Matti Korjula ja Erkki Paasikangas. Tekniikan maailma, Helsinki 1961
 TM koeajaa 2: (koottu Tekniikan maailmassa v. 1957–1961 ja 1957–1963 julkaistuista tärkeimmistä koeajoselostuksista); kirj. Jussi Juurikkala, Matti Korjula ja Erkki Paasikangas. Tekniikan maailma, Helsinki 1963, 2. painos 1964
 Menetti ajoneuvonsa hallinnan ... – Tutkittua tietoa kuolemankolareista; kirj. Matti Jansson, Matti Korjula. Infopress, Helsinki 1976
 Miksi rysähti?: 1400 tutkittua kuolonkolaria 1998–2001. Reporter Publications, Helsinki 2003
 Malmi – Helsingin lentoasema: 70 vuotta suomalaista ilmailua; toim. Seppo Sipilä, Raine Haikarainen, Hannu-Matti Wahl. Minerva, Helsinki 2008, 2. uud. painos nimellä Malmi – Helsingin lentoasema; toim. Seppo Sipilä, Raine Haikarainen, Hannu-Matti Wahl, Minerva Kustannus, Helsinki 2018

Lähteet 

Suomalaiset päätoimittajat
Syntymävuosi puuttuu
Elävät henkilöt
So Good (Zara Larssonin kappale)

So Good on ruotsalaislaulajan Zara Larssonin musiikkikappale, jolla vierailee myös yhdysvaltalaisräppäri Ty Dolla Sign. Sen julkaisivat TEN Music Group, Epic Records ja Sony Music Entertainment Larssonin toisen, kappaleen nimeä kantavan studioalbumin viidentenä singlenä 27. tammikuuta 2017. Kappaleen ovat sanoittaneet Charlie Puth, Jacob Kasher Hindlin, Gamal Lewis ja Danny Schofield, joista Puth sekä Schofield myös tuottivat sen. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Sarah McColgan ja se julkaistiin Larssonin vevo-kanavalla 3. helmikuuta 2017.

"So Good" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan viidenkymmenen parhaan joukkoon Iso-Britanniassa, Norjassa, Ruotsissa, Skotlannissa, ja Tanskassa. Larsson ja Ty Dolla Sign ovat esittäneet kappaleen ensimmäisen kerran livenä The Ellen DeGeneres Showssa 7. helmikuuta 2017. Sen jälkeen he ovat esittäneet sen muun muassa The Wendy Williams Showssa 23. maaliskuuta 2017.

Lähteet

Vuoden 2017 kappaleet
Ruotsalaiset musiikkikappaleet
Yhdysvaltalaiset musiikkikappaleet
Bani Suwaif

Bani Suwaif (myös Beni Suef) on kaupunki Egyptissä Niilin varrella. Sen asukasluku oli 193 048 vuonna 2006.

Maantiede

Bani Suwaif sijaitsee Egyptissä Niilin länsirannalla noin 75 kilometriä Kairon kaupungista etelään. Bani Suwaif on myös sen mukaan nimetyn kuvernoraatin hallinnollinen keskus.

Historia
Jonkin matkan päässä nykyisestä kaupungista länteen sijaitsee muinaisen Egyptin 9. ja 10. dynastian aikana Ala- ja Keski-Egyptin hallitsijoiden pääkaupunkina toiminut Herakleopolis. 22. dynastian perusti kaupunkiin muuttanut suku, joka lopulta yhdisti koko Egyptin valtansa alle. Herakleopolis menetti sittemmin merkityksensä poliittisena keskuksena.

Herakleopolis eli sittempi Ihnasiyat al-Madinah ei kadonnut kokonaan, vaan se oli edelleen huomattava alueellinen keskus. Bani Suwaif oli pitkään sen varjossa. Joidenkin historiallisten lähteiden mukaan kaupungin vanha nimi oli Binum-suwayh, josta nykyinen nimi on mahdollisesti johdettu. Merkittävämpään asemaan kaupunki nousi vasta 1800-luvun alussa Egyptin hallitsija Muhammad Alin kaudella. Tuolloin Egypti jaettiin maakuntiin (mudiriyya) ja kaupungista tuli yhden niistä hallinnollinen keskus.

Talous ja liikenne
Bani Suwaif on omalla alueellaan huomattava maatalouden ja kaupan keskus. Kaupungissa on jonkin verran teollisuutta, joka liittyy lähinnä maatalouden tuotantoon. Kaupungissa valmistetaan esimerkiksi jauhoa ja puuvillaa. 

Kaupunki on Niilin vartta seurailevan rautatien varrella. Rautatien haara yhdistää sen myös Faijumin keitaan suuntaan. Yhteys on myös Punaisenmeren rannikon koptilaisille luostareille.

Väestö
Bani Suwaifin asukasluku oli vuonna 2006 yhteensä 193 048.

Lähteet 

Egyptin kaupungit
Pillowtalk

Pillowtalk on brittiläisen laulajan-lauluntekijän Zayn Malikin soolouran ensimmäinen single. Sen julkaisi RCA Records hänen soolouran ensimmäisen, Mind of Mine-studioalbumin ensimmäisenä singlenä 29. tammikuuta 2016. Kappaleen ovat sanoittaneet Malik, Anthony Hannides, Michael Hannides, Joe Garrett, sekä sen tuottaja Levi Lennox. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Bouha Kazmi ja se julkaistiin Zaynen YouTube-kanavalla singlen julkaisupäivänä. Videolla nähdään Zaynen lisäksi myös hänen tyttöystävänsä Gigi Hadid.

"Pillowtalk" oli kaupallisesti valtava menestys, sen päästyä singlelistan kärkeen kolmessatoista eri valtiossa kuten Australiassa, Irlannissa, Portugalissa, Ruotsissa, Slovakiassa ja Yhdysvalloissa. Kappale on myynyt Australiassa sekä Kanadassa nelinkertaista ja Yhdysvalloissa viisinkertaista platinaa.

Lähteet

Vuoden 2016 kappaleet
Brittiläiset musiikkikappaleet
Pientä laittoa

Pientä laittoa on suomalainen 8-osainen draamasarja, jonka pääosissa näyttelevät Juho Milonoff, Santtu Karvonen ja Noora Peltokukka. Sarjan on käsikirjoittanut Kaisa Pylkkänen ja sen on ohjannut Lauri Nurkse. Sarjan kaikki jaksot julkaistiin Yle Areenassa 6. lokakuuta 2019 ja samana päivänä sen esittäminen alkoi Yle TV1:llä.

Sarjan alussa Sodankylässä upseerina työskentelevä Teppo (es. Juho Milonoff) saa aivoverenvuodon, jonka myötä hän joutuu muuttamaan Helsinkiin kuntoutuakseen. Helsingissä Teppo tutustuu muun muassa Askoon (es. Santtu Karvonen), jonka kanssa alkaa avustamaan lähiseudun asukkaita mitä erilaisemmissa kotitöissä.

Rooleissa

Jaksot

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Sarjan jaksot Yle Areenassa

2010-luvun televisiosarjat
Suomalaiset komediasarjat
I Don’t Wanna Live Forever

I Don’t Wanna Live Forever (tunnetaan myös nimellä I Don't Wanna Live Forever (Fifty Shades Darker)) on brittiläislaulajan Zayn Malikin sekä yhdysvaltalaislaulajan Taylor Swiftin musiikkikappale. Sen julkaisi Republic Records vuonna 2017 ensi-iltansa saaneen elokuvan Fifty Shades Darker soundtrack-albumin ensimmäisenä singlenä 9. joulukuuta 2016. Kappaleen ovat sanoittaneet Swift, Sam Dew, sekä sen tuottaja Jack Antonoff. "I Don’t Wanna Live Forever" on lajityypiltään elektro-R&B balladi, jonka sanoilla Zayn ja Swift vaihtavat romanttisia avautumisia. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Grant Singer ja se julkaistiin sekä Zaynen että Swiftin YouTube-kanavilla 27. tammikuuta 2017.

"I Don’t Wanna Live Forever" sai pääosin positiivisen vastaanoton musiikkikriitikoilta, jotka kehuivat duon sanojen esittämistä. Arvostelumenestyksen lisäksi kappale oli myös kaupallinen menestys, sen päästyä singlelistan viiden parhaan joukkoon 24 eri valtiossa kuten Australiassa, Irlannissa, Itävallassa, Norjassa, Portugalissa, Saksassa, Uudessa-Seelannissa ja Yhdysvalloissa. Lisäksi se on myynyt Brasiliassa ja Ranskassa timanttia.

Lähteet

Vuoden 2016 kappaleet
Yhdysvaltalaiset musiikkikappaleet
Taylor Swiftin kappaleet
Dusk Till Dawn

Dusk Till Dawn on brittiläislaulajan Zayn Malikin musiikkikappale, jolla vierailee myös australialainen laulaja-lauluntekijä Sia. Sen julkaisi RCA Records digitaalisesti ladattavana singlenä 8. syyskuuta 2017. Kappaleen ovat sanoittaneet Malik, Sia, Alex Oriet, David Phelan, sekä sen tuottaja Greg Kurstin. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Marc Webb ja se julkaistiin singlen julkaisupäivänä. Videolla esiintyy Zaynin lisäksi amerikanbrittiläinen näyttelijä Jemima Kirke. Kappaletta käytettiin vuonna 2017 ensi-iltansa saaneen elokuvan "The Mountain Between Us" virallisessa trailerissa.

"Dusk Till Dawn" oli kaupallisesti kansainvälinen menestys, sen päästyä singlelistan kärkeen Itävallassa, Kreikassa, Malesiassa, Sveitsissä ja Tšekissä sekä kymmenen parhaan joukkoon yli kahdessakymmenessä maassa kuten Australiassa, Irlannissa, Italiassa, Kanadassa, Norjassa ja Suomessa.

Lähteet

Vuoden 2017 kappaleet
Brittiläiset musiikkikappaleet
Sian kappaleet
Greg Kurstinin tuottamat kappaleet
Just Hold On

Just Hold On on yhdysvaltalaisen DJ-tuottajan Steve Aokin musiikkikappale, jolla vierailee myös brittiläinen laulaja-lauluntekijä Louis Tomlinson. Sen julkaisi Ultra Music Aokin Neon Future III -studioalbumin toisena singlenä 10. joulukuuta 2016. Kappaleen ovat sanoittaneet Tomlinson, Aoki, Eric Rosse, Sasha Sloan sekä Sir Nolan ja sen tuotannosta vastasivat puolestaan Aoki, Sir Nolan sekä Jay Pryor. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin 8. maaliskuuta 2017. Videolla nähdään kaksi henkilöä aikamatkustamassa sekä juoksemassa lukuisissa kaupungeissa.

"Just Hold On" oli kaupallisesti kansainvälinen menestys, sen päästyä singlelistan kymmenen parhaan joukkoon Espanjassa, Irlannissa, Iso-Britanniassa, Itävallassa, Ranskassa, Skotlannissa, Slovakiassa, Suomessa ja Unkarissa. Lisäksi se on myynyt platinaa Australiassa, Iso-Britanniassa, Italiassa, Kanadassa ja Ruotsissa.

Lähteet

Vuoden 2016 kappaleet
Yhdysvaltalaiset musiikkikappaleet
Brittiläiset musiikkikappaleet
Väinö Musikka

Väinö Johannes Musikka (4. marraskuuta 1887 Helsinki – 1962) oli suomalainen filosofian maisteri ja rehtori.

Musikan vanhemmat olivat ylikonemestari Juho Musikka ja Mathilda Karén. Hän pääsi ylioppilaaksi yksityistodistuksella Helsingin reaalilyseosta 1907 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1912 ja filosofian maisteriksi 1913. Musikka teki useita opintomatkoja Keski-Eurooppaan, Englantiin ja Viroon.

Musikka oli Jämsässä kansanopiston opettajana 1912–1916, Sysmässä Rapaalan kartanon tilanhoitajana 1916-–1919 ja Jämsän yhteiskoulun opettajana 1919–1924. Hän toimi Helsingin yhteiskoulun ja reaalilukion (vuodesta 1954 Herttoniemen yhteiskoulu) rehtorina 1924–1953. Musikka oli Suomen retkeilymajajärjestön hallituksen jäsen ja varapuheenjohtaja 1935–1947 ja järjestön puheenjohtaja 1947–1953. Hän oli Suomen Matkailijayhdistyksen retkeilytoimikunnan jäsen ja varapuheenjohtaja vuodesta 1947 alkaen, Suomen retkeilyliiton hallituksen jäsen 1934–1948 ja opetusministeriön retkeilylautakunnan puheenjohtaja 1945–1950. Musikka julkaisi kirjanpidon oppikirjoja ja matkailuoppaita. 

Väinö Musikka oli naimisissa vuodesta 1913 Lempi Oksasen kanssa.

Julkaisuja 
 Kananhoidon opas. WSOY 1914 (nimellä Wäinö J. Musikka)
 Kansantaloutta nuorisolle : oppikirja kansanopistoja, maatalouskouluja ja itseopiskelua varten. Karisto 1915 (nimellä Wäinö J. Musikka)
 Navettakirjanpito : (taulukoita 60 lehmälle).  Jämsän kirjakauppa, Jyväskylä 1915 (nimellä Wäinö J. Musikka)
 Maataloudellisia lasku-esimerkkejä : kansanopistoja, maatalouskouluja ja kansakoulujen jatkokursseja varten. Kirja, Helsinki 1915 (nimellä Wäinö J. Musikka)
 Kirjanpitotehtäviä oppikouluja varten. Kataja, Helsinki 1926, 2. laaj. painos WSOY 1930, 3. laaj. painos 1936, 4. laaj. painos nimellä Kirjanpitotehtäviä : oppikouluja ja kansakoulun jatkokouluja varten. WSOY 1940, 5. painos WSOY 1945
 Valmistavan koulun maantieto. WSOY 1926, 2. korj. painos 1931, 3. korj. painos 1936
 Mitä matkailijan tulee tietää Saksasta. Karisto 1930
 Mitä matkailijan tulee tietää Itävallasta ja Tshekkoslovakiasta. Karisto 1930
 Unkariin! : pieni opas Unkariin matkustaville. Koulumatkatoimisto, Helsinki 1937 (Teos digitoituna Doriassa)
 Heimotyö I-VI. 1938-1943, F. A. Heporaudan kanssa
 Kirjanpidon oppi- ja esimerkkikirja opettajille alkeisopetusta varten ; kirj. Väinö Musikka, Arvo Sainio. Valistus, Helsinki 1941
 Unkarin kirja ; eri alojen asiantuntijain avustamina toimittaneet Väinö Musikka ja Sanor Kulai. WSOY 1942
 Opi kirjanpitoa : kirjanpidon oppi- ja esimerkkikirja jatkokouluja varten ; kirj. Väinö Musikka, Arvo Sainio. Valistus, Helsinki 1941, 2. täydelleen uus. painos ja uud. painokset nimellä Opi kirjanpitoa  Valistus, Helsinki 1949, 3. painos 1952, 5. painos 1956, 16. painos 1967
 Tehtävien ratkaisuja kirjaan "Opi kirjanpitoa" ; kirj. Väinö Musikka, Arvo Sainio. Valistus, Helsinki 1949

Suomennoksia 
 R. C. Punnett : Mendelismi. Edistysseurojen Kustannus, Helsinki 1920

Lähteet 

Suomen koulujen rehtorit
Suomalaiset tietokirjailijat
Vuonna 1887 syntyneet
Vuonna 1962 kuolleet
Miklós Jósika

Miklós Jósika (1794–1864), vapaaherra, oli unkarilainen kirjailija.

Jósika kuului vanhaan erdélyläiseen magnaattisukuun, jossa säilytettiin aikaisemman kansallisen itsenäisyyden muistoja. Hän palveli 1811–1818 keisarillisessa armeijassa upseerina ja kunnostautui Italian ja Ranskan sotaretkillä 1815. Sen jälkeen hän vetäytyi maatilalleen, jossa hän keskittyi kirjallisiin toimiin ja maatalouteen. Hän osallistui vuodesta 1832 alkaen poliittiseenkin elämään ja siirtyi 1840 Budapestiin. Hän oli Unkarin vallankumouksen aikana (1848–1849) jyrkimmän suunnan edustajia ja pakeni (kuolemaan tuomittuna) Világosin antautumisen jälkeen ulkomaille, jonne hän jäi asumaan loppuiäkseen (ensin Brysseliin, sitten Dresdeniin).

Jósika on unkarilaisen romaanikirjallisuuden varsinainen perustaja ja on tällä alalla luonut useita Unkarin kansalliskirjallisuudessa pysyviä teoksia. Jósika on Walter Scottin oppilas sekä aiheiden valintaan että esitystapaan nähden (”Unkarin Walter Scott”). Hän sijoittaa mielellään kertomuksensa romanttiseen, historian ja tarinoiden ylistämään Erdélyyn (eli Transilvaniaan), ja kuvaamalla sen maineikkaiden sankarien, uljassydämisten ja kuumaveristen naisten ja kirjavasti vaihtelevan kansanelämän kuvauksessa hän saa lukijan huomiota ja vahvistaa hänen isänmaallisuuttaan. Teoksissaan Jósika kuvaa varsinkin naisen sielunelämää ja luontoa. Pääosan parhaista romaaneistaan Jósika kirjoitti ennen vapaussotaa. Myöhemmissä näkyy ranskalaisen sensaatioromaanin vaikutusta sekä liikatuotannon ja kiireen jälkiä: kolmessa vuosikymmenessä Jósika julkaisi 125 nidettä romaaneja ja novelleja.

Jósikan ensimmäinen romaani on Abafi (1836); muita merkittäviä ovat Zólyomi (1876), Az utolsó Báthory (’Viimeinen Báthory’ 1837), A csehek Magyarországban (’Tšekkiläiset Unkarissa’, 1839), Zrinyi a költö (’Zrinyi runoilija’, 1843) ja Jósika István (1847). Vuonna 1859 ilmestyivät 18 niteessä saksankieliset käännökset hänen vuoteen 1849 mennessä kirjoittamistaan romaaneista. Maanpaossa Jósika itsekin kirjoitti saksaksi muutamia teoksia.

Lähteet

Aiheesta muualla

Unkarilaiset kirjailijat
Unkarilaiset sotilaat
Unkarilaiset aateliset
Vuonna 1794 syntyneet
Vuonna 1864 kuolleet
Painin Euroopan-mestaruuskilpailut 1980

Vuoden 1980 painin Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin 20.–27.4. Prievidzassa, Tšekkoslovakiassa. Ohjelmassa oli kymmenen painoluokkaa sekä kreikkalais-roomalaisessa painissa että vapaapainissa. Neuvostoliitto voitti kymmenen kultamitalia, viisi kummassakin painimuodossa. Bulgaria voitti seitsemän kultaa sekä Länsi-Saksa, Puola ja Romania kukin yhden.

Lähteet 

1980
Vuoden 1980 urheilu
Euroopan-mestaruuskilpailut 1980
Josef Jungmann

Josef Jungmann (1773–1847) oli tšekkiläinen kielentutkija ja kirjailija. Hän oli maaorjan poika. Hän harjoitti Prahan yliopistossa filosofian ja lakitieteen opintoja, aloitti 1799 lukionopettajana Leitmeritzissä ja 1815 Prahassa. Hän on Josef Dobrovskyn aloittaman kansallisen työn jatkaja, kirjakielen ja tšekinkielisen kirjallisuuden huomattavimpia uudistajia.

Laajalti sivistyneenä miehenä, joka oli saanut henkisen kasvatuksensa Voltairen ja muiden valistusfilosofien kirjoista, Jungmann vaati, että tšekkiläisen kirjallisuuden tuli tyydyttää korkeampiakin tarpeita kuin vain kansansivistyksen alkeita. Sitä varten hän käänsi äidinkielelleen eurooppalaisen kirjallisuuden parhaimpia teoksia ja kehitti tšekin kirjakieltä lainaamalla toisista slaavilaisista kielistä ja sepittämällä itse uusia sanoja. 

Jungmannin käännös John Miltonin Kadotetusta paratiisista (1811) ja Chateaubriandin Atalasta (1805) ja Goethen Herman ja Doroteasta (1841) olivat kauan tšekin kirjakielen mallina. Vakaannuttaakseen kirjakieltä hän julkaisi runous- ja tyyliopin ynnä siihen kuuluvan lukukirjan Slovesnost, 1820).

Jungmannin pääteos on kuitenkin laaja tšekkiläis-saksalainen sanakirja (Slovník jazyka českého, 1835–1839). Tärkeä aikoinaan oli myöskin hänen tšekin kielen ja kirjallisuuden historiansa. Yhdessä Jan Svatopluk Preslin kanssa hän 1821 perusti ensimmäisen tšekinkielisen tieteellisen aikakauskirjan Krok.

Vuonna 1818 Jungmann oli mukana perustamassa Böömiläistä museota ja 1830 hän yhdessä František Palackýn kanssa perusti sen yhteyteen Matice česká -nimisen seuran. Näiden laitosten tehtävät tšekkiläisten sivistyselämässä ovat olleet melkein samat kuin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Suomessa. Jungmannin muistelmat julkaistiin 1871. Hänen pienemmät teoksensa ilmestyivät koottuina 1869–1873. Hänelle pystytettiin 1878 muistopatsas Prahaan.

Lähteet

Aiheesta muualla

Tšekkiläiset kielitieteilijät
Tšekkiläiset kirjailijat
Vuonna 1773 syntyneet
Vuonna 1847 kuolleet
Kirjallisuusvuosi 1807

Kirjallisuusvuosi 1807 käsittelee vuoden 1807 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

Tapahtumia 
 Kustantamo John Wiley & Sons perustettiin New Yorkissa.
 Ossianin laulujen gaelinkielinen versio julkaistiin Lontoossa.
 Tanskassa tuhoutui osa Grevensvængen löytöä Britannian pommituksessa, joka liittyi neljännen liittokunnan sotaan.

Julkaisuja 
 Ugo Foscolo – Dei Sepolcri (lyriikkaa)
 Gabriel Israel Hartman – Kunskapsläran (suomalainen filosofian alan teos)
 Georg Wilhelm Friedrich Hegel – Phänomenologie des Geistes (fenomenologian merkkiteos)
 Friedrich von Schelling – Über das Verhältnis der bildenden Künste zur Natur (taidehistoriaa)
 Madame de Staël –  Corinne ou l'Italie (omaelämäkerrallinen romaani)
 Nils Magnus Tolpo –  Åbo stifts matrikel (Suomen papiston matrikkeli)
 William Wordsworth –  Poems, in Two Volumes

Palkintoja

Lähteet 

1807
1807
Juuan lukio

Juuan lukio on pohjoiskarjalalaisessa Juuan kunnassa toimiva pieni yleissivistävä lukio. Lukiokoulutusta tarjotaan hakijoille joko yleislinjalla tai kuvataide- ja muotoilulinjalla. 

Vuonna 2018 lukiossa opiskeli 45 lukiolaista.

Lähteet

Aiheesta muualla
Juuan lukio, Lukio (opintopolku.fi) 
Juuan lukio, Lukion kuvataide ja muotoilulinja (opintopolku.fi) 

Suomen lukiot
Juuan rakennukset ja rakennelmat
Anna Ala-Kauhaluoma

Anna Ala-Kauhaluoma (s. 9. syyskuuta 2002 Janakkala) on suomalainen pesäpalloilija. Ala-Kauhaluoma pelaa naisten Superpesistä Manse PP:ssä. Hänen kasvattajaseuransa on Janakkalan Jana. Ala-Kauhaluoma pelaa sisäpelissä vaihtajana tai kotiuttajana ja ulkokentällä polttolinjassa. Ala-Kauhaluoma debytoi Superpesiksessä kaudella 2018 ja saavutti heti SM-hopean. Hän pelasi Itä-Länsi-ottelussa Seinäjoella vuonna 2019 ja Tampereella vuonna 2022. Vuoden 2022 ottelussa Ala-Kauhaluoma oli Itä-Länsi-ottelun paras pelaaja.

Ala-Kauhaluoma on ennen kauden 2020 alkua pelannut urallaan 34 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt yhden kunnarin ja 36 tavallista juoksua, tuonut 24 juoksua ja kerännyt 95 kärkilyöntiä. Ala-Kauhaluoma on pelannut yhdeksän Superpesiksen pudotuspeliottelua. Näissä hän on lyönyt yhden kunnarin ja seitsemän tavallista juoksua, tuonut kolme juoksua ja kerännyt 27 kärkilyöntiä.

Lähteet 

Suomalaiset pesäpalloilijat
Vuonna 2002 syntyneet
Elävät henkilöt
Polvijärven lukio

Polvijärven lukio on pohjoiskarjalalaisessa Polvijärven kunnassa toimiva pieni yleissivistävä lukio. Lukiossa työskentelee 13 opettajaa. Lukio tekee kurssiyhteistyötä Outokummun ja Juuan lukioitten kanssa. Lukiolaiset voivat sisällyttää opintoihinsa myös Karelia AMK:n ja avoimen yliopiston kursseja. 

Vuonna 2018 lukiossa opiskeli 51 lukiolaista. Polvijärven lukio on pärjännyt kohtuullisen hyvin Pohjois-Karjalan lukioiden ryhmässä esimerkiksi STT:n lukiovertailuissa (2018), joissa vertailussa tutkitaan opiskelijoiden osaamisen kehitystä lukioaikana yläkoulun päättötodistukseen nähden. 

Lukion kanssa samassa Polvijärven koulukeskuksen kiinteistössä toimivat Kirkonkylän koulu (alakoulu, A-rakennus) ja Polvijärven yläkoulu, jälkimmäinen lukion kanssa B-rakennuksessa. Naapuristosta löytyy Polvijärven kirjasto.

Lähteet

Aiheesta muualla
Polvijärven lukio, Lukio (opintopolku.fi) 

Suomen lukiot
Polvijärven oppilaitokset
Outokummun lukio

Outokummun lukio on pohjoiskarjalaisessa Outokummun kaupungissa toimiva yleissivistävä lukio. 

Vuonna 2018 lukiossa opiskeli 84 lukiolaista.

Lähteet

Aiheesta muualla
Outokummun lukio, Lukio (opintopolku.fi) 

Suomen lukiot
Outokummun rakennukset ja rakennelmat
Outokummun oppilaitokset
Costeen diskografia

Tämä artikkeli on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Costeen diskografiasta. Hän on julkaissut kolme albumia vuosina 2019–2022. Molemmilta albumeilta on julkaistu useita singlejä, joiden lisäksi hän on julkaissut EP:n Tipan kanssa.

Studioalbumit

EP:t

Singlet

Musiikkivideot 
 Pakoon pahaa oloo (2018)
 Päivänsäde (2019)
 Normaaleita (2020)

Vierailijana

Katso myös 
 Luettelo Costeen kappaleista

Lähteet 

Diskografiat
Emilia Vesa

Emilia Vesa (s. 3. tammikuuta 2001 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa naisten Liigassa pelaavaa HIFK:ta. Hän laukoo oikealta.

Ura

Seuraura
Vesa on Helsingin Jääkiekkoklubin kasvatti. Hän siirtyi kaudeksi 2016–2017 silloisessa naisten SM-sarjassa pelaavan Team Kuortaneen riveihin. Tulokaskaudella Vesa jakoi joukkueensa sisäisen pistepörssin viidennen sijan Kiia Nousiaisen kanssa tehopistein 6+11=17. Seuraavalla kaudella hän oli joukkueen pistepörssissä seitsemäs tehopistein 5+13=18. Kuortane saavutti tuolla kaudella pronssia.

Kaudella 2018–2019 Vesa valittiin joukkueensa varakapteeniksi. Hän sijoittui joukkueen sisäisen pistepörssin kuudenneksi tehopistein 6+15=21. Hänet valittiin Naisten Liigan kuukauden pelaajaksi joulukuussa 2018.

Vesa valittiin kaudeksi 2019–2020 Team Kuortaneen kapteeniksi ja hän sijoittui joukkueen sisäisen pistepörssin kolmanneksi pistein 9+23=32 ja jakoi syöttöpörssin toisen sijan Sanni Rantalan kanssa.

Vesa siirtyi kaudeksi 2020–2021 Kiekko-Espoon riveihin. Hän oli runkosarjassa joukkueensa kolmanneksi paras pistenainen tehopistein 15+14=29, ja voitti sarjan plus/miinus-tilaston. Hänet valittiin myös helmikuun kuukauden pelaajaksi. Pudotuspeleissä hän teki neljä ja syötti viisi maalia Kiekko-Espoon voittaessa mestaruuden.

Maajoukkueura
Vesa on pelannut 48 tyttöjen maaottelua. Hänellä on alle 18-vuotiaiden MM-pronssi vuodelta 2019, ja hän pelasi ikäluokan MM-kilpailuissa myös 2017 ja 2018. Ensimmäisen naisten maaottelunsa hän pelasi kaudella 2018–2019. Hän pelasi kuusi ottelua Suomen pronssijoukkueessa MM-kilpailuissa 2021 ja seitsemän ottelua Suomen saadessa pronssia Pekingin olympialaisissa 2022. Kummissakaan kisoissa hän ei saanut tehopisteitä. Kaikkiaan hän on pelannut 22 naisten maaottelua tehopistein 3+2=5 (tilanne 21.2.2022).

Lähteet

Viitteet

Suomalaiset jääkiekkoilijat
Suomalaiset olympiamitalistit
HIFK:n pelaajat
Vuonna 2001 syntyneet
Elävät henkilöt
Nurmeksen lukio

Nurmeksen lukio on Pohjois-Karjalassa, Nurmeksen kaupungissa toimiva, sekä nuorille että aikuisopiskelijoille opetusta antava yleissivistävä lukio. 

Se tarjoaa lukiolaisille myös avoimen yliopiston kursseja yhteistyössä Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymän ylläpitämän Riveria-oppilaitoksen kanssa.

Vuonna 2018 Nurmeksen lukiossa opiskeli 114 lukiolaista.

Lähteet

Aiheesta muualla
Nurmeksen lukio, Lukio (opintopolku.fi) 

Suomen lukiot
Nurmeksen rakennukset ja rakennelmat
Nurmeksen oppilaitokset
Lemmitty

Lemmitty on vanha suomalainen etunimi. Se on esihistorialliselta ajalta peräisin oleva muinaissuomalainen nimi, joka otettiin uudelleen käyttöön 1800-luvulla. Samaa perua on myös nimi Lempi. 

Lemmitty-nimi mainittiin Kansanvalistusseuran kalenterissa vuonna 1883. Suomalaisessa almanakassa se oli mukana vuosina 1908–1949, jolloin Lemmityn nimipäivää vietettiin 18. elokuuta. Aikaisemmin kyseinen päivä oli ollut kreikkalaistaustaisen Agapeetuksen nimipäivä. Kumpikin nimi tarkoittaa ’rakastettua’. 

Digi- ja väestötietoviraston tilastoista selviää, että Lemmitty-nimeä on annettu sekä naisille että miehille. Edellisillä se on kuitenkin ollut paljon yleisempi: vuoteen 2020 mennessä tämän etunimen on saanut 1 982 naista ja noin 50–60 miestä. Lemmityksi on nimetty varsinkin 1910- ja 1920-luvuilla syntyneitä; 1950-luvun jälkeen uusia Lemmittyjä on syntynyt enää harvakseltaan. Kustaa Vilkunan kirjassa Etunimet (2007) todetaan, että nimi on ”ehkä liian tunnepitoinen kelvatakseen yleisempään käyttöön”.

Tunnettuja Lemmittyjä
 Sakari Lemmitty Pälsi (1882–1965), arkeologi, kansatieteilijä ja kirjailija

Lähteet

Aiheesta muualla
 Etunimien taivutus: Lemmitty (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)

Etunimet