Ilmo Valjakka

Ilmo Urho Tapani Valjakka (30. huhtikuuta 1934 Mikkeli – 28. huhtikuuta 2021 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hän sai professorin arvonimen vuonna 1991.

Ilmo Valjakan veljiä olivat päätoimittaja Ari Valjakka ja arkkitehti Raimo S. O. Valjakka. Mikkelissä syntynyt Valjakka vietti lapsuutensa sotavuosina Joensuussa ja Suonenjoella ja varttui sodan jälkeen Mikkelin maalaiskunnan Otavassa, jossa hänen perheensä omisti elokuvateatterin. Valjakka kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1953 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1960. Hän työskenteli Aarne Ervin arkkitehtitoimistossa vuosina 1959–1960, vuonna 1961 hän perusti oman arkkitehtitoimiston. Valjakka oli Tampereen teknillisen korkeakoulun erikoisopettajana 1969–1971, yliassistenttina 1971–1972 ja sen jälkeen arkkitehtuurin vt. professorina. Vuonna 1975 hänet nimitettiin myös Suomen akatemian vanhemmaksi tutkijaksi.

Uransa alkuvaiheessa Valjakka tunnettiin rationalistisen betoniarkkitehtuurin edustajana, mikä näkyy hänen 1960- ja 1970-luvun suunnittelutöissään. Hän kuitenkin uudisti tyylinsä 1980-luvulla postmodernismin suuntaan. Vuonna 1987 Helsingin Länsi-Pasilaan valmistunut Yhtyneiden Kuvalehtien toimitalo merkitsi uuden tyylin läpimurtoa. Valjakan tyyliä on luonnehdittu aiempaa modernia arkkitehtuuria pehmeämmäksi ja koristeellisemmaksi. Sen keskeisiä elementtejä ovat selkeä, tehokas muotokieli (Yhtyneiden Kuvalehtien talo, SAS-hotelli, Yleisradion toimitalo Iso Paja) sekä vanhan ja uuden joustava ja hienovarainen yhdistäminen (Imatran Valtionhotellin kongressisiiven entistäminen ja uusi kongressihotelli).

Valjakka teki hotellisuunnitelmia myös Neuvostoliittoon ja Venäjälle, yhtenä ensimmäisistä suomalaisista arkkitehdeista. Hän suunnitteli muun muassa Moskovan hotelli Metropolin ja Pietarin hotelli Astorian saneeraus- ja entisöintityöt.

Valjakka suunnitteli vuonna 1963 Domus-keittiöiden ensimmäiset mallistot.

Oboisti Jorma Valjakka on Ilmo Valjakan poika.

Suunnittelutöitä 
Huvilakatu 9–11, Ullanlinna, Helsinki (1961)
Orapihlajatie 13, Etelä-Haaga, Helsinki (1962)
Toinen linja 29, Helsinki (1963)
Mikkelin maaseurakunnan Kirkonmäen seurakuntatalo, Mikkeli (1963)
Toinen linja 7 (HKL:n talo), Helsinki (1965, purettu 2020)
As Oy Säästöpurje, Vuosaari, Helsinki (1965)
Lastenkodinkuja 1, Helsinki (1966)
Merikatu 13, Helsinki (1967)
Hyvinkään pääkirjasto (1968, Raimo Valjakan kanssa)
Mikkolan ostoskeskus, Vantaa (1971)
Unkarin Helsingin-suurlähetystö, Kuusisaari, Helsinki (1972, laajennus 1979)
KOP:n ATK-keskus, Aleksis Kiven katu 3, Helsinki (1973, osa purettu 2021)
Opastinsilta 8 (Kansallissäätiön talo), Itä-Pasila, Helsinki (1974)
Eläketurvakeskuksen talo, Itä-Pasila, Helsinki (1976)
vanhainkoti Kaunistola, Hyvinkää
Iso-Roobertinkatu 43, Helsinki (1980)
Otavan seurakuntatalo, Mikkeli (1980)
Hyvinkään taidemuseo (1981, Raimo Valjakan kanssa)
hotelli Pulkovskaja, Pietari, Venäjä (1981, Sergei Speranskin ja V. S. Volonsevitšin kanssa)
Sinebrychoffinkatu 11, Helsinki (1982)
Imatran Valtionhotellin kongressisiipi (1983), vanhan hotellirakennuksen entistäminen (1987, Henrik Liliuksen kanssa)
Yhtyneiden Kuvalehtien toimitalo, Länsi-Pasila, Helsinki (1987) – Vuoden betonirakenne 1986
Nokian Meripuisto, entinen Nokian tutkimuskeskus, Lauttasaari, Helsinki (1988) – Vuoden teräsrakenne 1988
Suomen Budapestin-suurlähetystö, Budapest, Unkari (1988)
hotelli Astorian ja hotelli Angleterren entisöinti ja lisärakennus, Pietari, Venäjä (1990)
hotelli Metropolin entisöinti ja laajennus, Moskova, Venäjä (1990)
SAS-hotelli (nykyinen Radisson Blu Royal Hotel), Kamppi, Helsinki (1991)
Yleisradion toimitalo Iso Paja (nykyinen VR:n pääkonttori), Länsi-Pasila, Helsinki (1993)
vakuutusyhtiö NCCI:n pääkonttori, Riad, Saudi-Arabia (1998, saudiarabialaisen Omrania-arkkitehtitoimiston kanssa)
toimistotalo Dimensio, Ruoholahti, Helsinki (1998)
Moscow Country Clubin golf-kerhotalo (Park Hotel Meridien), Nahabino, Venäjä (1998)
SOK:n vanhan pääkonttorin uudistaminen Radisson SAS Plaza Hotel -hotelliksi ja uudisrakennus, Helsinki (1999)

Lähteet

Aiheesta muualla

Suomalaiset arkkitehdit
Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Vuonna 1934 syntyneet
Vuonna 2021 kuolleet