Väinö Salminen

Väinö William Salminen (29. helmikuuta 1880 Myrskylä – 20. heinäkuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen kansanrunouden tutkija, opettaja ja Helsingin yliopiston kansanrunoudentutkimuksen professori.

Salmisen vanhemmat olivat kansakoulun opettaja Kaarle Fredrik Salminen ja Maria Mathilda Mattila. Hn pääsi ylioppilaaksi Porvoon lyseosta 1901 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1908 sekä lisensiaatiksi 1917 ja tohtoriksi 1919.

Salminen teki useita runonkeruumatkoja:
 1904 Lappiin
 1905 Värmlannin suomalaisalueille Ruotsiin sekä Pohjois-Norjan Ruijaan
 1907–1908 Inkeriin ja Karjalan kannakselle
 1909 Aunukseen
 1911 Karjalaan yhdessä Akseli Gallen-Kallelan kanssa
 1913 Kuolan Lappiin ja Suomen itärajan pitäjiin
 1918 Vienaan
 1919 Suojärvelle filmausretken folkloristiikan asiantuntijana
 1930–1931 Viron Inkeriin yhdessä vaimonsa kanssa

Salminen oli Helsingin yliopiston suomalaisen kansanrunoudentutkimuksen dosenttina 1917–1933 sekä suomalaisen ja vertailevan kansanrunoudentutkimuksen professorina 1933–1947. Hän toimi myös Suomen Heimo -lehden päätoimittajan vuosina 1924–1926. Hän toimi myös Helsingin poliisikoulun opettajana 1919–1931, Suomen liikemiesten kauppaopiston suomen kielen opettajana 1920–1926 ja kauppamaantieteen opettajana 1923–1926 sekä Kauppakorkeakoulun suomen ja ruotsin kielen kauppakirjeenvaihdon opettajana vuodesta 1931.

Salminen oli perustamassa Kalevalaseuraa ja hän oli seuran johtokunnan jäsen 1932–1947. Hän oli myös Inkerin liiton puheenjohtaja 1929–1939 ja Kansantietouden tutkimusseuran esimies 1937–1947.

Väinö Salminen oli naimisissa vuodesta 1917 Syster Karin (Kaarina) Sofia Lindforsin kanssa. Heillä oli viisi lasta.

Teoksia 
 D. E. D. Europaeus. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1906
 Havaintoja Kemi-, Ounas- ja Muoniojokilaaksoon kesällä 1904 tehdyltä runonkeräysmatkalta. Suomalais-ugrilainen seura, Helsinki 1907 
 Lappalaisten "joikaus"-lauluista.   Tekijä, Helsinki 1907
 Luettelo Suomalaisen Kirjallisuuden seuran kansanrunouskokoelmista : Katalog der Folklore-Sammlungen der Finnischen Litteraturgesellschaft 2 : 1901-1907. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1909-1922
 Skandinavian metsäsuomalaisten vaiheet. Kansalaiskirjasto 7. Kustannus-o.y., Helsinki 1909 
 Kalevalan runojen alkuperästä. Kalevala-sarja, kyläläisten kirjasia n:o 137. WSOY 1910
 Kalevalan runojen laulajista. Kalevala-sarja, kyläläisten kirjasia n:o 136. WSOY 1910
 Kansanrunouden keräys ja yhdistäminen Kalevalaksi. Kalevala-sarja, kyläläisten kirjasia n:o 135.   WSOY 1910
 Länsi-Inkerin runot 1 : toisinnot 1-1250.    Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1915
 Länsi-Inkerin runot 2 : toisinnot 1251-2580, julkaisseet Väinö Salminen ja V. Alava. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1916
 Inkerin kansan häärunoelma muinaisine kosimis- ja häämenoineen. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1916
 Länsi-Inkerin häärunot : synty- ja kehityshistoriaa. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1917
 Suomalainen Inkeri.    Suunta, Helsinki 1919
 Länsi-Inkerin runot 3 : toisinnot 2581-4634. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1924
 Keski-Inkerin runot 1 : toisinnot 1-1503. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1925
 Keski-Inkerin runot 2 : toisinnot 1504-2762. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1926
 Keski-Inkerin ja vatjalaiset runot 3: toisinnot 2763-4807. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1928
 Runonäytteitä vatjan kielestä, julkaissut Väinö Salminen; muistiinmerkinneet E. N. Setälä ym.    Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1928
 Vatjalaiset runot. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1928  
 Itä- ja Pohjois-Inkerin runot 1 : Kertovaiset runot : toisinnot 1-1354.    Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1929
 Kertovien runojen historiaa : Inkeri. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1929  
 Tutkimus vatjalaisten runojen alkuperästä. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1929
 Itä- ja Pohjois-Inkerin runot 2 : tunnelmarunot ja loitsut : toisinnot 1-2699. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1930
 Itä- ja Pohjois-Inkerin runot 3 : Parasken runot ja loitsut : toisinnot 1-1343 : Inkerin runonlaulajat ja tietäjät.    Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1931
 Inkerin runonlaulajat ja tietäjät. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1931
 Inkeri : Inkerin liiton 10-vuotismuistojulkaisu, toimituskunta: Väinö Salminen, Kaapre Tynni, Juuso Mustonen.   Helsinki 1932
 Skandinavian metsäsuomalaisten runot. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1933
 Suomalaisten muinaisrunojen historia 1. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1934
 Inkerin muinaisrunot ja runonlaulajat, kirjoittajat Väinö ja Kaarina Salminen.     Inkerin liitto, Helsinki 1935
 Kalevala-kirja.   Otava 1935, 2. uus. painos 1947
 Etelä-Karjalan runot 1 : toisinnot 1-2692.  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1936
 Mielikuvituksen ja runon valta.   Porvoo 1936
 Etelä-Karjalan runot 2 : toisinnot 2693-6641. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1937
 Etelä-Karjalan runot 3 : toisinnot 6642-10333. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1939
 Karjala runojen maana.   Porvoo 1941
 Viena-Aunus : Itä-Karjala sanoin ja kuvin. Otava 1941
 Naiset ja sankarien äidit Itä-Karjalan muinaisrunojen kuvaamina. Lotta Svärd julkaisu 56.    Lotta Svärd, Helsinki 1942  
 Sanan voima ja laulajan intoutuminen. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1942
 Etelä-Karjalan runot 4 : toisinnot 10334-13444. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1945
 Vaeltajan tarinoita. Otava 1946
 Vallattomilta vaellusvuosilta. Otava 1946
 Uudenmaan runot : toisinnot 1-2856, julkaissut Väinö Salminen ; painosta toimittanut Heliä-Kaarina Salminen. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1948

Lähteet 
 Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesmatrikkeli 1640-1917, osa P-Ö
 Itä-Uudenmaan maakuntakirjailjat : Väinö Salminen

Aiheesta muualla 
 
Vapaasti ladattavia Väinö Salmisen e-kirjoja Projekti Lönnrotilta.

Suomalaiset folkloristit
Helsingin yliopiston professorit
Vuonna 1880 syntyneet
Vuonna 1947 kuolleet
Suomalaiset professorit