Yltä ja alta

Yltä ja alta () on Hämeenkyrössä, Nokian kaupungin omistamalla maaperällä sijaitseva Nancy Holtin maataideteos, joka valmistui vuonna 1998.

Teoksen rakentaminen

Suunnittelu 
Pinsiöläiset lähtivät vuonna 1986 suunnittelemaan kansainvälisen maa- ja ympäristötaidekeskuksen perustamista kylään. Kuvataiteilija Osmo Rauhalan ansiosta suunnitelmat lähtivät toteutumaan ja vuonna 1989 niiden toteutumismahdollisuuksia saapui Hämeenkyröön arvioimaan muun muassa The Metropolitan Museum of Art -museon johtaja Karl Katz saman vuoden kesäkuussa.. Prosessin  kautta ensimmäiseksi taideteoksen tekijäksi valittiin Nancy Holt. Yhdysvalloissa Holt nautti suosiota Utahiin luodun "Sun Tunnels"-maataideteoksen ansiosta. Holtia pidetään yleisesti myös eräänä maa- ja ympäristötaideliikkeen pioneereista yhdessä miehensä Robert Smithsonin kanssa.

Holt kutsuttiin ensimmäisen kerran vieraaksi Pinsiöön kesäkuussa 1990 , jolloin hänelle esiteltiin mahdollisia kohteita. Nokian kaupungin edustajat ehdottivat ensisijaisena vaihtoehtona sitä, että taideteos rakennettaisiin Sarpatin soraharjulle, joka olisi sijainnut aivan Nokian kaupungin keskustan liepeillä . Useista eri vaihtoehdoista Holt päätyi kuitenkin valitsemaan noin yhdeksän hehtaarin kokoisen alueen Pinsiön koulun vierestä.

Holt sai teosehdotuksensa valmiiksi vuonna 1993 ja hän lähetti kuvat pienoismallista Nokian kaupungin teknisille piirtäjille sekä logistiikkasuunnittelijoille. Tässä vaiheessa havaittiin, että valittu kohdealue sijaitsi pohjavesialueella. Pohjavesialueisiin liittyvien lakien ja muiden turvallisuuskysymysten huomiointi veivät aikaa. Samaan aikaan Pinsiössä alkoi Strata-projektin toisen maataideteoksen, Agnes Denesin suunnitteleman Puuvuoren, rakentaminen. Puuvuori haluttiin saada valmiiksi vuoteen 1996 mennessä Ylöjärven asuntomessujen takia. Yltä ja alta -teoksen rakentaminen pääsi alkamaan viimein vuonna 1997.

Toteutus 
Teoksen valmistuminen kesti kaksi kesää. Se avattiin yleisölle juhannuksen alla 1998. Teoksen avasi silloinen ympäristöministeri Pekka Haavisto. Taideteos sai heti valmistuttuaan merkittäviä tunnustuksia ja julkisuutta sekä kotimaassa että ulkomailla. Kesän 1998 aikana taideteoksen saapui kokemaan yli 10 000 vierasta. The Whitney Museumin kuraattori Eugenie Tsai arvioi Yltä ja alta -teoksen Nancy Holtin parhaaksi taideteokseksi ja yhdeksi maataiteen merkkiteoksiksi maailmassa.

Valmistumisen jälkeen
Kun teos oli saatu valmiiksi, sen hallinnointi siirrettiin Nokian kaupungin puistoyksikölle. Puistoyksikkö siirsi vastuun eteenpäin tukemalla paikallisia kyläyhdistyksiä taideteoksen ylläpidossa. Teoksen markkinointiin ei panostettu, ja tämän seurauksena teoksen olemassaolo alkoi unohtua lähes kokonaan. Samaan aikaan kansainväliset taidemaailman asiantuntijat ylistivät projektia ja dokumentaatiot teoksesta levisivät ympäri maailmaa. Kyläläisten itsensä kehittämä Strata-projekti nostettiin kansainvälisissä vertaisarvioissa edelläkävijä malliksi soraharjujen maisemoimisesta taiteen avulla..

Teoksen kunto alkoi myös rapistua. Ilkivallantekijät löysivät teoksen ja muun muassa tuhosivat taideteoksen nurmialueita ylläpitäneen kastelujärjestelmän lähes kokonaan. Taideteos alkoi myös hiljalleen muuttua epäviralliseksi kaatopaikaksi, ja sen tunneleissa poltettiin muun muassa autoja.

Vuonna 2011 tilanteen vakavuus ymmärrettiin ja Nokian kaupungin aloitteesta Strata-projekti elvytettiin uudelleen henkiin. Projektin alkuperäiset taustahenkilöt pyydettiin mukaan miettimään ongelmille ratkaisua ja hankehakemus suunnitelmista toteutettiin Pirkanmaan liitolle. Kansainvälisen painoarvon takia hankkeen ymmärrettiin palvelevan koko Pirkanmaan etua ja imagoa.

Strata-hanke käynnistyi elokuussa 2012, ja sitä vetämään valittiin kuvataiteilija Pekka Ruuska. Vuoden kestäneen työn aikana luotiin toimintamalli alueen, sekä Yltä ja alta -teoksen pitkäkestoiselle kehittämiselle. Taiteen edistämiskeskus palkitsi vuosijuhlassaan vuonna 2013 Strata-hankkeen Pirkanmaan kulttuurityön kunniamaininnalla. Taideteos julistettiin uudestaan avatuksi yleisölle 24.8.2013 lähtien.

Lähteet

Aiheesta muualla

Strata-projekti 
Lehtiartikkeleita taideteoksesta
Eero Yli-Vakkuri: Ympäristötaiteen konservoinnin jäljillä; Mustekala.info 10.4.2018
Kirsi Matson-Mäkelä: Ympäristötaiteen huippunimen maataideteokset saavat uuden elämän; Yle 21.9.2012
Taiteilijan www-sivut

Maataide
Hämeenkyrön rakennukset ja rakennelmat
Suomen taideteokset
Pinsiö