Suomen evankelis-luterilaiset hiippakunnat

Hiippakunta on piispan ja tuomiokapitulin johtama kirkollinen hallintoalue.

Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa on yhdeksän hiippakuntaa:ja ne koostuvat seurakunnista ja seurakuntayhtymistä. Hiippakunnat on jaettu alueellisesti rovastikuntiin, joihin kuuluu 3–13 seurakuntaa.

Hiippakunnan hallinto

Piispa 
Piispa on hiippakunnan hengellinen johtaja sekä ylin hallinnollinen virkamies. Hiippakunnan toimintaa ja hallintoa hoitaa tuomiokapituli, jonka puheenjohtaja piispa on. Tuomiokapitulin lisäksi hiippakunnassa on hiippakuntavaltuusto. Valtuusto tukee ja edistää kirkon tehtävän toteutumista hiippakunnassa.

Tuomiokapituli 
Tuomiokapituli hoitaa hiippakunnallista toimintaa, hallintoa ja taloutta. Se tukee ja valvoo seurakuntien toimintaa ja hallintoa sekä hoitaa ja valvoo pappien ja seurakunnan muiden työntekijöiden tehtävien hoitoa ja elämää. Tuomiokapituli valmistelee ja panee täytäntöön hiippakuntavaltuuston päätökset. Tuomiokapitulia johtaa piispa. Hän toimii tuomiokapitulin puheenjohtajana ja hiippakunnan ylimpänä hengellisenä kaitsijana. Tuomiokapitulin varapuheenjohtajana toimii tuomiorovasti. Muina jäseninä ovat kaksi pappisasessoria, yksi maallikkojäsen, lakimiesasessori ja hiippakuntadekaani.

Tuomiokapituliksi kutsutaan yleisesti myös tuomiokapitulin virastoa, jonka muodostavat piispan avustajat, hallintovirkamiehinä lakimiesasessori ja notaari sekä hiippakunnallista toimintaa hoitavat hiippakuntadekaani ja hiippakuntasihteerit. Hiippakuntadekaani johtaa hiippakunnallista toimintaa tuomiokapitulin, piispan ja hiippakuntavaltuuston antamien tavoitteiden ja ohjeiden mukaisesti ja on tuomiokapitulin toiminnallisen osaston esimies. Hän on myös yksi tuomiokapitulin seitsemästä jäsenestä. Hiippakuntasihteerit toimivat hiippakunnan alueella muun muassa diakonian, kasvatuksen ja lähetyksen tehtävissä.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkossa asessori on tuomiokapitulin pappisasessorin ja lakimiesasessorin nimitys. Lakimiesasessori on tuomiokapitulin jäsen ja virkamies. Pappisasessorin virat ovat sivutoimisia. Asessorit hoitavat muiden tuomiokapitulin jäsenten kanssa hiippakunnan kirkollista hallintoa ja toimintaa sekä käsittelevät muita hiippakuntahallintoon liittyviä asioita.

Turun arkkihiippakunnan tuomiokapituli on Suomen vanhin virasto, joka on perustettu vuonna 1276. Tuomiokapitulilaitos siirtyi vuonna 1997 valtiolta kokonaan kirkon kustannettavaksi.

Hiippakuntavaltuusto 
Ensimmäiset hiippakuntavaltuustot valittiin Suomen ev. lut. kirkossa vuonna 2004. Hiippakuntavaltuusto tukee ja edistää kirkon tehtävän toteutumista hiippakunnassa ja sen seurakunnissa.Hiippakuntavaltuustolla on muun muassa oikeus tehdä esityksiä kirkolliskokoukselle Sen jäseninä on 14 maallikkoa ja 7 pappia. Hiippakuntavaltuusto kokoontuu 2–4 kertaa vuodessa ja sen toimikausi on neljä vuotta. Hiippakuntavaltuuston ohella hiippakunnan hallintoa hoitavat piispa ja tuomiokapituli.

hiippakuntavaltuuston maallikkojäsenet valitsevat tuomiokapitulin maallikkojäsenen Hiippakuntavaltuuston maallikkojäsenet valinnan suorittavat seurakuntien kirkkovaltuustot tai seurakuntaneuvostot. Valtuuston pappisjäsenet valitsee hiippakunnan papisto..

Hiippakunnat 

Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa on yhdeksän hiippakuntaa.

Katso myös 

 Hiippakunta
 Viipurin ja Haminan konsistorit

Lähteet

Aiheesta muualla 
Suomen evankelis-luterilaiset hiippakunnat:
Espoon hiippakunta 
Helsingin hiippakunta
Kuopion hiippakunta
Lapuan hiippakunta
Mikkelin hiippakunta 
Oulun hiippakunta 
Porvoon hiippakunta  
Tampereen hiippakunta 
Turun arkkihiippakunta
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispat ja hiippakunnat 
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon hiippakuntien kartta