Selim A. Lindqvist

Selim Arvid Lindqvist (19. toukokuuta 1867 Helsinki – 17. toukokuuta 1939) oli suomalainen arkkitehti. Hän oli jugend-tyylisuunnan tunnetuimpia edustajia Suomessa ja on suunnitellut lukuisia arkkitehtuuriltaan merkittäviä rakennuksia Helsinkiin.

Lindqvistin lapsuudenperhe ei ollut varakas: hänen isänsä oli entinen vääpeli ja äiti piti leipomoa.

Ura ja työt
Lindqvist aloitti arkkitehdinopintonsa 16-vuotiaana Polyteknillisessä opistossa (nyk. Teknillinen korkeakoulu). Lindqvistin aloittaessa opintonsa koulun pääopettajana toimi arkkitehti Frans Sjöström. Sjöströmin kuoltua 1885 hänen seuraajakseen tuli Gustaf Nyström. Lindqvist osallistui aktiivisesti opiskelijoiden toimintaan. Hän oli Teknologföreningenin varapuheenjohtaja ja toimitti yhdistyksen Arbetaren -lehteä. Lindqvist valmistui arkkitehdiksi vuonna 1888.  

Lindqvist työskenteli Kiseleff & Heikelin toimistossa ensin harjoittelijana ja Konstantin Kiseleffin kuoltua rakennusmestari-arkkitehti Elia Heikelin yhtiökumppanina vuosina 1888–1901, mutta perusti oman arkkitehtitoimiston vuonna 1888 pysytellen yksilöllisessä tyylissään. 

Lindqvist oli ensimmäisiä teräsbetonin käyttäjiä Suomessa ja kantavan pilarin muotokielen kehittäjä. Lindqvistin töihin liitettiinkin toistuvasti sanonta "ensimmäistä kertaa Suomessa" hänen soveltaessaan suunnitelmiinsa uusia keksintöjä. Hän piirsi erityisesti liike- ja teollisuusrakennuksia, mutta myös huviloita ja asuintaloja. Teknisenä suunnitteluapuna Lindqvistillä oli insinööri Jalmar Castrén. Useita Lindqvistin piirtämiä merkittäviä rakennuksia on purettu. Esimerkiksi basaari-tyyppisistä rakennuksista on jäljellä vain Hietalahden kauppahalli.

Tuotteliaana suunnittelijana tunnetun Lindqvistin suunnittelutöitä ovat muun muassa Lundqvistin liiketalo ja Villa Johanna Helsingissä.

Helsingissä
Asuinkerrostalo (1889), Ratakatu 1c
Asuinkerrostalo (1888), Vuorimiehenkatu 4, 'silitysrautatalo'. Korotettu 1936 (Max Frelander)
Eläintarhan huvila n:o 10 (1890), Linnunlauluntie 7. Kunnostettu 1990-luvun alussa 'Kivi-taloksi' kirjailijoiden käyttöön
Merkuriuksen liikepalatsi (1890), Mikonkatu 1/Pohjoisesplanadi 33
Asuinkerrostalo (1890), Laivurinkatu 10/Pursimiehenkatu 2. Korotettu 1931 (Heikki Kaartinen)
Lundqvistin liiketalo (1898–1900) Aleksanterinkatu 13, kantava runko korvattiin uudella vuoden 1981 peruskorjauksessa
Panttilainaamo (1902–1903), Pursimiehenkatu 7
Hietalahden kauppahalli (1903–1904) Hietalahdentorilla, edelleen alkuperäisessä käyttötarkoituksessaan
Dahlströmin talo (1904–1906), Lapinlahdenkatu 31/Eteläinen Rautatiekatu 20
Villa Johanna (1905–1906), Laivurinkatu 23–25
Kaartin halli (1906), Kasarmintori, purettu 1958
Fazerin kahvila ja konditoria (1908), Aleksanterinkatu 38
Kasarmitorin sähköasema (1908–1909), nykyinen Hotel Lilla Roberts
Suvilahden energiantuotantosalueen rakennukset (1909) Sörnäisten rantatiellä
Suvilahden huvilat (1910), Sörnäisten rantatie
Centralin talo (noin 1910), Kaivokatu 6, purettu 1960-luvulla
Villa Riviera (1910–1911), Armfeltintie 1
Villa Ensi (1910–1912), Merikatu 23
Norjan suurlähetystö (1912), Rehbinderintie 17, purettu 1960-luvulla
Maanviljelijäin Maitokeskus (1914), Olavinkatu 1, purettu 1970-luvulla
Malmin hautausmaan siunauskappeli (1923)
Villa Stamboet III (1932), Selim Lindqvistin kuja 2, edelleen asuinkäytössä
Myös Helsingin Katajanokan asuinrakennukset Satamakatu 5 (1902–1903) ja Wellamo (1903–1904), Vyökatu 9, sekä Vuorilinna Kruununhaassa ovat Lindqvistin käsialaa.

Muualla Suomessa
Kaukaan lankarullatehdas (1900), tiettävästi ensimmäinen teräsbetonirakenne Suomessa
Mikkelin kaupungintalo (1911)
Vesitorni Naisvuorella Mikkelissä (1911)
Voikkaan paperitehtaan rakennuksia (mm. vanhempi kattilahuone) 1930-luku, purettu 2010

Lähteet 
 Arkkitehtuurimuseo: Selim A. Lindqvist

Viitteet

Aiheesta muualla

 Selim A. Lindqvistin rakennuksia (www.korttelit.fi)  
 Helsingin Sanomat kirja-arvostelu – Asko Salokorpi: Selim A. Linqvist, arkkitehti. Kustantajat Sarmala ja Rakennusalan kustantajat
 Pitäjänmäki muistelee Selim A. Lindqvist

Suomalaiset arkkitehdit
Vuonna 1867 syntyneet
Vuonna 1939 kuolleet