Terrorismi Suomessa

Terrorismi Suomessa on suunniteltuja ja toteutettuja terroritekoja Suomen alueella.

Suomen historiasta tunnetaan joitakin tekoja, jotka nykyään tulkittaisiin terrorismiksi. Esimerkkejä siitä ovat vuosina 1929–1932 toimineen Lapuanliikkeen poliittinen väkivalta sekä Verikoiriksi nimitetyn nationalistisen poikaporukan attentaatit 1900-luvun alussa. 

Sen, millaista toimintaa Suomessa nykyään pidetään terrorismina, määritää terrorismirikoksia koskeva rikoslain luku 34 a, joka on ollut voimassa vuodesta 2003 . Tammikuuhun 2021 mennessä tämän lain perusteella on annettu yksi lainvoimainen tuomio terrorismirikoksesta. Se koski Turun puukotusiskua (2017), jossa marokkolaissyntyinen mies tappoi kaksi ihmistä. Kolmessa muussa tapauksessa syyte on edennyt oikeudenkäyntiin asti, mutta loppujen lopuksi nämä syytteet ovat kaatuneet. Myös vastaanottokeskuksiin tehdyt iskut vuonna 2015 saattaisivat täyttää terrorismin määritelmän, mutta aikanaan niitä ei pidetty riittävän vakavaa ja konkreettista uhkaa aiheuttaneina.

Suojelupoliisin mukaan pääasiallisen terrorismin uhan Suomessa muodostavat äärioikeistolaiset tai radikaali-islamistiset henkilöt ja ryhmät. Supon terrorismin torjunnalla on kohteena noin 390 henkilöä.

Äärioikeistolainen terrorismi 
Suomen ensimmäinen äärioikeiston terrorismirikosepäily tuli julki vuonna 2021 . 

Poliisi oli tutkinut tapausta vuodesta 2019 alkaen ja vuoden 2021 lopullla viisi kantasuomalaista miestä vangittiin Kankaanpään seudulla ja Tampereella. Epäiltynä ovat kaksi 25-vuotiasta, kaksi 26-vuotiasta ja yksi 23-vuotias mies. Kahdella heistä on sama sukunimi. Jotkut heistä ovat käyneet kouluja Kankaanpään seudulla.

Poliisin mukaan kyseessä on radikaali äärioikeistolainen ryhmittymä, joka edustaa akselerationismiksi kutsuttua ideologiaa. Ideologian mukaan yhteiskunta on vihollinen, ja sen romahduttamista yritetään kiihdyttää terroriteoilla ja väkivallalla. 

Esitutkinnassa poliisi takavarikoi ryhmältä ampuma-aseita, joiden joukossa on rynnäkkökivääriltä näyttävä ampuma-ase, taskuaseita, haulikoita, sekä patruunoita. Lisäksi poliisi takavarikoi dynamiittia ja lannoitetta, joka sisältää ammoniumnitraattia. Ammoniumnitraatin ja polttoöljyn seoksesta valmistetaan räjähdeainetta nimeltä Anfo. Poliisin löytämistä materiaaleista on mahdollista rakentaa samankaltainen pommi, jonka Anders Behring Breivik räjäytti Oslossa vuonna 2011.

Rikoksia, joista ryhmän jäseniä epäillään, ovat terroristisessa tarkoituksessa tehty törkeä ampuma-aserikos, terroristisessa tarkoituksessa tehty tahallinen räjähderikos, terroristisessa tarkoituksessa tehtävä rikoksen valmistelu ja terroristisessa tarkoituksessa tehty törkeä varkaus

Rikoksentekijällä katsotaan olevan terroristinen tarkoitus, jos hänen tarkoituksenaan on aiheuttaa vakavaa pelkoa väestön keskuudessa, tai vaihtoehtoisesti pakottaa viranomainen joko tekemään jotain, jättämään tekemättä jotakin tai sietämään jotakin tekoa.

Radikaali-islamistinen terrori 2010-luvulla 
Suojelupoliisin mukaan terrorismin uhka on kasvanut Suomessa, muun muassa siksi, että Suomeen on saapunut radikalisoituneita henkilöitä. Osalla näistä henkilöistä on vierastaistelijakokemusta tai he ovat muuten ottaneet osaa vakavaan terroristiseen toimintaan. Isis on poliisin mukaan soluttanut Eurooppaan suuntautuneeseen pakolaisvirtaan. Suojelupoliisin tietoon tuli vuoden 2016 aikana uskottavia vihjeitä Suomeen saapuneista terroristitaustaisista henkilöistä. Suomen viranomaiset ovat käynnistäneet tällaisten vihjeiden johdosta rikostutkintoja ja erilaisia tiedusteluoperaatioita. Tämänkaltaisten rikosten tutkimukset ovat usein haastavia kansalliselle oikeusjärjestelmälle. Syynä ovat ongelmat jotka liittyvät rikosten vakavuuteen, tekopaikkaan ja muihin olosuhteisiin. Suojelupoliisi on myös kertonut, että rikoksiin syyllistyneiden saattaminen vastuuseen on vaikeaa. Vakaviinkin rikoksiin syyllistyneiden poistaminen Suomesta on osoittautunut suureksi haasteeksi. Suomeen saapuneita turvapaikanhakijoita on myös kadonnut.

Lisäksi Suojelupoliisi kertoo, että terroristiseen toimintaan liittyviin henkilöihin kohdistuva tiedonhankinta on entisestään vaikeutunut Suomessa. Syynä on se, että terroristiryhmät suojaavat operatiivista toimintaansa entistä taitavammin. Suomen vastainen jihadistinen propaganda on lisääntynyt. Sekä suomalaisia että suomen kieltä on käytetty muun muassa Isisin propagandassa.

On myös mahdollista, että kansainvälisiin kriisinhallinta- ja koulutusoperaatioihin osallistuminen on nostanut Suomeen kohdistuvaa terroristista uhkaa. On kuitenkin huomionarvoista, että Suomi ei edelleenkään ole terroristijärjestöjen tärkeimpiä kohteita, mutta yksittäisten tekijöiden väkivaltaisten tekojen uhka on kuitenkin edelleen kohonnut.

Terrorismi-lainsäädäntöä on 2010-luvulla muokattu Suomessa, ja nykyään myös terroristijärjestön rahoittaminen on Suomen lain mukaan rikos. Suojelupoliisin päällikkö Antti Pelttari totesi huhtikuussa 2017 Tukholman iskun jälkeen, että terrorin uhka Euroopassa ehkä suurempi kuin koskaan. Kesäkuussa Suojelupoliisi nosti Suomen uhka-arviota ja totesi, että myös Suomessa terrori-iskun uhka on korkeampi kuin koskaan aikaisemmin. Suojelupoliisin päällikön Antti Pelttarin mukaan terrori-iskun uhkaa ovat nostaneet Suomen profiilin vahvistuminen radikaali-islamistisessa propagandassa ja terrorismintorjunnan kohdehenkilöiden yhä vakavammat kytkökset terroristiseen toimintaan. Samassa yhteydessä Helsingin Sanomat uutisoi, että Suojelupoliisi on ottanut käyttöön uuden asteikon, jolla terrori-iskun uhkaa arvioidaan. Neliportaisessa asteikossa Suomen uhka-arvio oli kesäkuussa 2017 portaalla kaksi, eli uhka oli kohonnut. Samaan aikaan Suojelupoliisin tietoon oli tullut myös aiempaa vakavampia terrorismiin kytkeytyviä hankkeita ja suunnitelmia Suomessa.

Kesäkuussa 2017 Suojelupoliisi esitti arvion, että terrorismille myötämielisiä henkilöitä on Suomessa noin 350. Määrä on kohonnut viime vuosina voimakkaasti. Suojelupoliisin mukaan kasvua on vuodesta 2012 noin 80 prosenttia. Aikaisempaa suurempi osa näistä henkilöistä on Suojelupoliisin mukaan osallistunut aseelliseen konfliktiin, ilmaissut halua osallistua aseelliseen toimintaan tai saanut terroristista koulutusta. Tätä Suojelupoliisi pitää merkittävänä muutoksena aiempaan. Kesäkuun 2017 uhka-arvio esittää, että Suomesta lähteneitä vierastaistelijoita on noussut terroristijärjestö Isisissä merkittäviin asemiin. Heillä on laajat verkostot äärijärjestön sisällä. Suojelupoliisin tutkijoiden mukaan Suomen aseman muutos on merkittävä ja historiallinen.

Iskujen uhkaa Suomessa on nostanut se, että Suomesta pyritään maalailemaan terroristisessa propagandassa kuvaa osana yleistä vihollisjoukkoa ja sitä kautta oikeutettuna iskukohteena. Lisäksi Suomi pyritään myös esittämään Isisille vihamielisenä valtiona. Uhkaa nostaa myös terroristien kohdevalinnan monipuolistuminen. Isisin iskut eivät kohdistu enää ainoastaan strategisiin kohteisiin, vaan iskujen kohteita pyritään laajentamaan.

Temppeliaukion terroriteon epäily 

Keskusrikospoliisi epäili kesäkuussa 2017, että Temppeliaukion kirkkoon on suunnitteilla terrori-isku. Näkyvät tapahtumat saivat alkunsa, kun kirkon alueella oli sunnuntaina 18. kesäkuuta 2017 poliisioperaatio rikoksesta epäillyn henkilön tavoittamiseksi. Poliisioperaatio oli useiden tuntien mittainen. Poliisi ei tuolloin paljastanut operaation tarkkaa syytä, ainoastaan sen, että poliisi tavoitteli rikoksesta epäilytyä henkilöä. Poliisi ei tavoittanut henkilöä. Seuraavana maanantaina paikalle tuotiin useita betoniesteitä. Töölön kirkkoherran Auvo Naukkarisen mukaan esteet on järjestetty paikalle Töölön seurakunnan, Helsingin kaupungin ja poliisin toimesta. Vastaavanlaisia betoniesteitä käytetään esimerkiksi estämään ajoneuvojen pääsyä suojatulle alueelle. Suojelupoliisi nosti yleistä terrorismin uhka-arviota Suomessa viikko ennen tapahtumia, mutta nostolla ei välttämättä ollut yhteyttä viikonloppuna poliisin saamaan vihjeeseen terrori-iskusta. Suojelupoliisi kertoi tapahtumia edeltävänä keskiviikkona, että terrori-iskujen uhka Suomessa on suurempi kuin koskaan.

Terrori-iskuihin varautuminen Tukholman iskun jälkeen 
Muutamat kaupungin sekä erilliset tapahtumat Suomessa ilmoittivat Tukholman iskujen ja Temppeliaukion terroriepäilyn jälkeen, että ne alkavat suojata alueitaan erilaisin betonisin ajoestein. Esimerkiksi Savonlinnan tori suojattiin kesäkuun 2017 alussa, jotta se olisi suojattu muun muassa heinäkuussa järjestettävien Savonlinnan oopperajuhlien ajan. Itä-Suomen kaupungeista myös Joensuu ja Imatra rakensivat esteitä isolla ajoneuvolla toteutettavan terrori-iskun varalle. Temppeliaukion epäilyn jälkeen myös Jyväskylässä päätettiin rakentaa poliisin ja pelastuslaitoksen esittämän pyynnön seurauksena lisää pysyviä esteitä kaupungin keskustaan, muun muassa kävelykadulle. Esteet on tarkoitus rakentaa ennen rallin MM-osakilpailua, Suomen rallia, joka on iso tapahtuma Jyväskylässä.

Turun puukkoisku elokuussa 2017 
 

Marokkolaistaustainen 18-vuotias turvapaikanhakija Abderrahman Bouanane puukotti kaksi ihmistä kuoliaiksi, ja haavoitti kahdeksaa 18. elokuuta 2017. Väkivallan tekijä juoksi Kauppatorilla ja sieltä pois puukottaen vastaantulijoita, lähinnä naisia. Jotkut koettivat pysäyttää puukottajan juoksemalla hänen perässään. Näiden joukossa oli ulkomaalaisia. Puukottajan juoksu päättyi Puutorin lähelle, jossa poliisi ampui miestä jalkaan. Verityöt olivat vieneet aikaa vähän yli kolme minuuttia. Elossa olleet uhrit ja tekijä kuljetettiin sairaalaan. Tekijä oli kiinni otettaessa rauhallinen. Häntä luonnehdittiin "yksinäiseksi sudeksi", jonka nähtiin monesti kulkevan yksin. Poliisi pidätti tekijän lisäksi myös neljä muuta maahantulijaa, joiden epäili liittyvän tekoon. Tekijästä oli annettu aiemmin vihje suojelupoliisille, mutta hän ei ollut poliisin terrorismiseurannassa.

Lähteet 

Suomi
Poliittinen väkivalta Suomessa