Kontiolahti

Kontiolahti () on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kunnassa asuu  henkilöä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km². Valtatie 6 kulkee Kontiolahden kuntakeskuksen kautta, josta on sitä pitkin naapurikaupunki Joensuuhun matkaa noin 20 kilometriä. Kontiolahti on kasvava kunta. Sitä selittää pitkälti suurempi syntyvyys ja muuttovoitto.

Kontiolahden Onttolassa toimii Pohjois-Karjalan rajavartiosto. Lisäksi Kontiorannassa toimi 31.12.2013 asti Pohjois-Karjalan Prikaati.

Maantiede 
Kontiolahden naapurikunnat ovat Joensuu, Juuka, Lieksa, Liperi ja Polvijärvi.

Kontiolahdella on 183 järveä, ja vesistöjä on kunnan pinta-alasta on 22,3 prosenttia (230 km²). Suurimpia niistä ovat Höytiäinen, Kangasvesi ja Herajärvi.

Kontiolahdella sijaitsee kokonaan tai osittain 11 Natura-kohdetta: Teerisaari-Sisuslahti, Soikkelin metsä, Pöllönvaara-Kruununkangas, Paiholan metsä, Kolvananuuro ja lähialueet, Kolin kansallispuisto, Jouhteninen, Huurunlampi-Sammakkolampi-Huurunrinne, Huuhkajanvaara ja Heinävaaran-Kyykänlammet.

Nähtävyydet 
 Kolvananuuro on maisemallisesti ja luonnonsuojelullisesti erittäin arvokas rotkolaakso.
 Kontiolahti on tunnettu ampumahiihtokeskuksestaan. Siellä pidettiin vuoden 1999 ja 2015 ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut ja vuosittain se toimii ampumahiihdon maailmancupin osakilpailupaikkana. Ampumahiihtokeskuksessa on pitkä jäähdytetty latu, joka otetaan vuosittain käyttöön jo lokakuun alussa. Vuonna 2010 siellä aloitti kesäteatteri.
 Kotiseutukeskus. Päärakennuksen 3D-malli. Navetan 3D-malli.
 Jouhtenisen saaren luonnonsuojelualue trombituhoineen
Höytiäisen saarten trombituhoalueet
 Vierevänniemen ranta-alue kirkonkylässä
 Jakokosken museokanava
 Mönnin 341-metrinen silta vihittiin 9. lokakuuta 2006. Pielisjoen yli johtava silta korvasi samalla Mönnin lossin. (Katso: Pielisjoen sillat)
 Mönnin-Selkien maisematie
 Kontiolahden satama

Kyliä 
Harivaara, Herajärvi, Iiksenniitty, Jakokoski, Kontiolahti, Kontioniemi, Kulho, Kunnasniemi, Kupluskylä, Kylmäoja, Lehmo, Mönni, Onttola, Paihola, Puntarikoski, Puso, Pyytivaara, Rantakylä, Romppala, Selkie, Varparanta ja Venejoki

Paiholan kylässä on Pohjois-Karjalan alueen psykiatrinen sairaala ja pakolaisten vastaanottokeskus.

Historia 
Kontiolahti kuului aluksi Liperin kirkkopitäjään. Siitä tuli itsenäinen kunta vuonna 1873. 
Höytiäisen järven tulvahaitat ja toive vesijättömaasta innostivat asukkaat yrittämään kanavan rakentamista vedenpinnan laskua varten. Pato murtui halitsemattomasti vuonna 1859, ja maisema muuttui dramaattisesti.

Kontiolahteen sijoitettiin toisen maailmansodan jälkeen Ruskealan siirtoväkeä.

Kunnanvaltuusto päätti 10.9.2007 äänin 21–14, että kunta ei osallistu kuntaliitosselvitykseen Joensuun seudun kuntien kanssa.

Hallinto ja kunnallispolitiikka 
Kontiolahden kunnanjohtaja on Jari Tuononen. Kunnanvaltuustossa on 35 paikkaa, joista kaudella 2021–2025 keskustalla on 14 ja SDP:llä 10 paikkaa.

Tammikuussa 2013 Kontiolahti nousi otsikoihin kunnanvaltuuston jäsenen rasististen kirjoitusten vuoksi.

Talous 
Vuonna 2015 kunnassa oli 3 417 työpaikkaa. Niistä 4,4 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 65 % palveluissa ja 28 % jalostuksessa.

Vuonna 2015 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Rakentaja M. Laukkanen, rakennusalalla toimiva Master yhtiöt, Paiholan yhteismetsä ja alumiinin ja sinkin painevaluun erikoistunut Alsiva Oy.

Kauppa- ja teollisuusministeriö teki päätöksen uraanivaltauksesta Enon ja Kontiolahden rajalle 10. lokakuuta 2006. Päätös antaa ranskalaiselle Cogemna-yhtiölle (Compagnic Générale des Matières Nucléaires, nykyisin Areva) oikeuden uraanin ja muiden malmien etsintään. Vuonna 2015 Skandinavian Uranium sai jatkoluvan. Uraanikaivoksia vastustaa alueella kansanliike.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kontiolahdella oli 14 830 asukasta, joista 10 496 asui taajamissa, 4 234 haja-asutusalueilla ja 100:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kontiolahden taajama-aste on 71,3 %. Kontiolahden taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Lehmo ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Joensuun keskustaajamaa, joka sijaitsee pääosin Joensuun kaupungin ja osittain myös Liperin kunnan alueella. Kulhon taajama sijaitsee pääosin Kontiolahdella, mutta pieneltä osin myös Joensuussa.

Liikenne 
Kontiolahden alueen paikallisliikenteestä ja koululaisliikenteestä vastaa Joensuun seudun joukkoliikenne. Kontiolahdella on myös rautatieasema, jolla ei kuitenkaan ole enää henkilöliikennettä. Kunnan läpi kulkee Valtatie 6.

Kulttuuri

Kirjasto
Kunnallisia kirjastopalveluja tarjoavat Kontiolahden kirjasto, Lehmon kirjasto sekä Kontiolahden ja Enon yhteinen kirjastoauto Runo-Antti.

Ruokakulttuuri
Kontiolahden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suutarinpaisti eli muikkutirri ja kapakalakeitto.

Kulttuurihenkilöitä
Tunnettuja kontiolahtelaisia kulttuurihenkilöitä ennen ja nyt:
Jenna Bågeberg, tangokuningatar
 Sami Hopponen, harmonikansoittaja, Kultaisen Harmonikan voittaja 2007
 Janne Kinnunen, näyttelijä
 Ilkka Kortesniemi, sanoittaja
 Aleppo Kutvonen, kirjailija
 J. F. Lagervall, näytelmäkirjailija
 Arvid Lydecken, runoilija
 Jukka Nevalainen, muusikko
 Leena Nylander, taidegraafikko, videotaiteilija
 Veronica Pimenoff, kirjailija
 Antti Puhakka, talonpoikaisrunoilija
 Jouko Puhakka, kirjailija
 Markku Pölönen, elokuvaohjaaja
 Eino Säisä, kirjailija
 Liisa Tallgrén, kirjailija
Saara Turunen, kirjailija, ohjaaja
 Tarvo Merkällinen, taiteilija/muusikko
 Eetu Karttunen, muusikko

Urheiluseurat
Budoseura Tokumakai, Höytiäisen Pursiseura, Kontiolahden Kajastus, Kontiolahden Urheilijat, Kontiolahden Isku, Kontio-Veljet, Kulhon Kunto, Lehmon Pallo -77, Lehmo Balls-96, Kontiolahden Avantouimarit, Mönnin Veto ja FB Factor. Joenvoli

Seurakunnat
Kontiolahdella on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Kontiolahden seurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kontiolahden alueella toimii Joensuun ortodoksinen seurakunta.

Katso myös 
 Kontiolahden lukio
 Luettelo Kontiolahden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Lehmon koulu

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Kontiolahden kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Kontiolahden avainluvut

Seulonnan keskeiset artikkelit