Luettelo alojensa ensimmäisistä naisista Suomessa

Tämä on luettelo alojensa ensimmäisistä naisista Suomessa.

Oppiarvot ja arvonimet

Ylioppilas
Maria Tschetschulin, 1870

Maisteri
Emma Irene Åström, 1882

Tohtori
 Kemisti Lydia Sesemann, filosofian tohtori 1874 (Zürichin yliopisto)
 Lääkäri Karolina Eskelin, lääketieteen ja kirurgian tohtori 1895 (Helsingin yliopisto)

Dosentti
 Historioitsija Alma Söderhjelm, 1906

Professori
 Historioitsija Alma Söderhjelm, henkilökohtainen professuuri Åbo Akademissa 1927.
 Kansanedustaja Lucina Hagman, professorin arvonimi 1928.

Akateemikko
 Professori Pirjo Mäkelä, akateemikon arvonimi 2003.

Varatuomari
 Inkeri Harmaja, varatuomarin arvo 1930

Kauppaneuvos
 Hanna Parviainen, kauppaneuvoksen arvo 1926

Ammatit

Lääkäri
Rosina Heikel, Pohjoismaiden ensimmäinen naislääkäri, suoritti lääketieteen lisensiaatin tutkinnon yksityisesti 1878

Hammaslääkäri
Hedvig Eleonora Ståhlberg, suoritti hammaslääkärintutkinnon Pietarissa 1887.

Eläinlääkäri
 Agnes Sjöberg, Suomen ja ilmeisesti koko Euroopan ensimmäinen naiseläinlääkäri 1913.

Agronomi
 Suoma Kyykoski (ent. Nordlund), valmistui agronomiksi Mustialan maatalousopistosta vuonna 1906 tiettävästi ensimmäisenä naisena maailmassa.

Arkkitehti
 Signe Hornborg, Suomen ja ilmeisesti Euroopan, mahdollisesti koko maailman ensimmäinen tutkinnon suorittanut naisarkkitehti.
 Wivi Lönn, Suomen ensimmäinen naisarkkitehti, joka perusti oman toimiston.

Insinööri
 Jenny Markelin (1882–1929) valmistui insinööriksi tie- ja sillanrakennuksen alalta loistavin arvosanoin ja diplomilla kiitettynä 1905.

Juristi
 Agnes Lundell, ensimmäinen naispuolinen kandidaatti (1906)
 Inkeri Anttila, ensimmäinen naispuolinen tohtori (1946)

Maanmittari 
 Sirkka Liakka, ensimmäinen TKK:n maanmittausosastolta valmistunut nainen 1931.

Toimittaja
Minna Canth, ensimmäinen itsenäisesti työskennellyt suomenkielinen naistoimittaja.

Upseeri 
 Yliluutnantti Titta Lindqvist valmistui ensimmäisenä naisena kadettikurssilta nro 83 vuonna 2000.

Tasavallan presidentin adjutantti
 Komentajakapteeni Anna Eronen 2022

Mittarilentäjä
 Orvokki Kuortti, ensimmäinen mittarilentäjä, helikopterilentäjä, lennonopettaja, Atlantin-ylilentäjä

Lentometeorologi
 Aili Nurminen, 1936

Teologi 
Wendla Ivaska suoritti teologisen loppututkinnon ensimmäisenä naisena 1913. Vuonna 1932 Hilja Walleniuksesta tuli ensimmäinen teologisen loppututkinnon suorittanut nainen, joka siirtyi seurakunnan palvelukseen. 
 Ensimmäiseksi teologian tohtoriksi väitteli Eira Paunu 1952.

Aluemetsänhoitaja
 Saara Peiponen nimitettiin vuonna 1956 erivapaustietä ensimmäisenä naisena Suomessa aluemetsänhoitajaksi Haapajärvelle.

Valtakunnansovittelija
 Minna Helle ryhtyi hoitamaan valtakunnansovittelijan virkaa vuonna 2015.

Kulttuuri

Säveltäjä
 Ida Moberg (1859–1947), Suomen ensimmäisen naissäveltäjän tuotantoon kuuluu yli 80 teosta, mukaan lukien sinfonia.

Kirjailija 
Christina Regina von Birchenbaum (k. 1651 jälkeen), ensimmäinen naisrunoilija
Carolina Runeberg (1808–1891), omalla nimellään runokokoelman julkaissut naiskirjailija (1855) 
Fredrika Wilhelmina Carstens (1808–1888), kirjoitti ensimmäisen Suomessa ilmestyneen romaanin 1840
Theodolinda Hahnsson (1838–1919), ensimmäinen suomen kielellä kirjoittanut naiskirjailija

Taiteilija 
Margareta Capsia (1682–1759), ensimmäinen Suomessa toiminut naistaidemaalari 
Charlotta Malm-Reuterholm (1768–1845), ensimmäinen Suomessa syntynyt naistaiteilija

Levyttävä rock-yhtye 
Tavaramarkkinat, ensimmäinen oman levyn julkaissut pelkästään naisista koostunut suomalainen rockyhtye.

Kirkko

Pappi 
 Kaikkiaan 94 naista vihittiin papeiksi eri puolilla Suomea 6. maaliskuuta 1988 kello 10.

Piispa 
 Irja Askola valittiin Helsingin hiippakunnan piispaksi 3. kesäkuuta 2010.

Urkuri 
 Anna-Liisa Antilasta tuli vuonna 1952 ensimmäinen vaaleilla virkaan valittu naisurkuri Suomessa, kun hänet valittiin Turun Mikaelinkirkon urkuriksi.

Oikeuslaitos

Nimismies
Dorde Olofintytär, Eurajoen nimismies 1575–1580.

Valtakunnansyyttäjä
 Raija Toiviainen, apulaisvaltakunnansyyttäjä 2016–2018, valtakunnansyyttäjä 2018–

Hovioikeuden presidentti
 Ritva Hyöky, Vaasan hovioikeuden presidentti 1975

Hallinto- ja oikeusneuvos
 Lemmikki Kekomäki, korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvos 1956
 Maarit Saarni-Rytkölä, korkeimman oikeuden oikeusneuvos 1969

Korkeimman oikeuden presidentti
 Pauliine Koskelo, korkeimman oikeuden johdossa vuosina 2006–2015.

Eduskunnan oikeusasiamies
 Pirkko K. Koskinen, apulaisoikeusasiamiehenä 1988–1995
 Riitta-Leena Paunio, oikeusasiamiehenä 2002–2009

Politiikka

Kansanedustaja
Ensimmäisissä eduskuntavaaleissa vuonna 1907 valittiin 19 naista kansanedustajaksi. Heistä yhdeksän oli työväenpuolueen listoilta. Kymmenen oli keskustasta ja oikeistopuolueista.

Sosialidemokraattinen puolue: Ida Aalle-Teljo, Anni Huotari, Mimmi Kanervo, Jenny Nuotio, Maria Paaso-Laine, Hilja Pärssinen, Maria Raunio, Sandra Lehtinen ja Miina Sillanpää
Suomalainen puolue: Eveliina Ala-Kulju, Hedvig Gebhard, Aleksandra Gripenberg, Liisi Kivioja, Hilda Käkikoski ja Iida Vemmelpuu
Nuorsuomalainen puolue: Lucina Hagman ja Alli Nissinen
Ruotsalainen kansanpuolue: Dagmar Neovius
Maalaisliitto: Hilma Räsänen

Kunnanjohtaja 
Sirpa Rautio, Uuraisten kunnanjohtaja 19. maaliskuuta 1976

Maaherra
 Sylvi Siltanen, 1972. Turun ja Porin läänin maaherra.

Ministeri 
Miina Sillanpää, Tannerin hallituksen (13. joulukuuta 1926 – 17. joulukuuta 1927) apulaissosiaaliministeri (tosin jo vuonna 1918 sisällissodan aikaisessa punaisten hallituksessa eli kansanvaltuuskunnassa oli kaksi naisvaltuutettua, Hilja Pärssinen ja Hanna Karhinen).

Pääministeri
Anneli Jäätteenmäki, 2003

Eduskunnan puhemies
Riitta Uosukainen, 1994

Tasavallan presidentti
Tarja Halonen, 2000

Muut

Liputettava
Minna Canth, ensimmäinen liputuspäivän saanut nainen, 2007

Katso myös 
 Naiset Suomessa

Lähteet

Alojen ensimmäiset naiset 
Luettelot naisista