joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Cajsa Andersson

Cajsa Andersson (s. 19. tammikuuta 1993 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, joka edustaa Piteå IF-seuraa. Hän on pelipaikaltaan maalivahti. Andersson pelaa myös Ruotsin naisten jalkapallomaajoukkueen maalivahtina.

Lähteet 

Ruotsalaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1993 syntyneet
Elävät henkilöt
Camilla Andersson

Camilla Andersson (s. 3. heinäkuuta 1967 Ruotsi) on ruotsalainen entinen jalkapalloilija, joka pelasi keskikenttäpelaajana. Hän edusti urallaan Älvsjö AIK-seuraa sekä Ruotsin naisten jalkapallomaajoukkuetta.

Lähteet 

Ruotsalaiset jalkapalloilijat

Vuonna 1967 syntyneet
Elävät henkilöt
Nelli Laitinen

Nelli Laitinen (s. 29. huhtikuuta 2002 Lohja) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pituudeltaan 166 cm. Hän edustaa Kiekko-Espoota.

Laitinen on Lohjan Kisa-Veikkojen kasvatti. Hän pelasi Harjun Kiekossa Mestistä ja Suomisarjaa kaudella 2016−2017. Lisäksi hän pelasi KJT:ssä yhden SM-sarjan runkosarjaottelun ja neljä karsintaottelua. Seuraavalla kaudella hän pelasi liigaa Espoo Bluesissa, jossa voitti Suomen-mestaruuden sekä jälleen lainalla KJT:ssä. Hän voitti Suomen-mestaruuden Bluesissa jälleen kaudella 2018−2019 ja Kiekko-Espoossa 2020–2021. Hänet on valittu liigan All Stars -joukkueeseen kausilla 2018–2019, 2019–2020, 2020–2021 ja 2021–2022 sekä sarjan parhaaksi puolustajaksi kausilla 2019–2020, 2020–2021 ja 2021–2022. Hänet valittiin pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi kaudella 2021–2022. Hän voitti puolustajien pistepörssin sekä runkosarjassa että pudotuspeleissä kausilla 2020–2021 ja 2021–2022.

Laitinen on kauden 2021–2022 loppuun mennessä pelannut pääsarjatasolla 117 runkosarjaottelua. Niissä hän on tehnyt 41 maalia ja antanut 100 maalisyöttöä. Pudotuspeleissä hän on 42 ottelussa tehnyt 16 maalia ja antanut 36 maalisyöttöä.

Laitinen on pelannut alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2017, 2018, 2019 ja 2020. Vuoden 2019 kisoissa Suomi sai pronssia ja Laitinen valittiin tähdistökentälliseen. Vuoden 2020 kisoissa hänet valittiin parhaaksi puolustajaksi. Naisten maajoukkueessa Laitinen debytoi kaudella 2018−2019. Hän kuului Suomen hopeajoukkueeseen kotikisoissa 2019 wekä pronssijoukkueisiin MM-kilpailuissa 2021 ja olympialaisissa 2022. Hän on pelannut 52 maaottelua, joissa hän on tehnyt kolme ja syöttänyt kolmetoista maalia. Olympialaisissa hän on pelaamissaan seitsemässä ottelussa viimeistellyt kaksi ja alustanut viisi maalia. MM-kilpailujen 14 ottelussa hän on tehnyt yhden maalin ja antanut yhden maalisyötön.

Lähteet 

Suomalaiset jääkiekkoilijat
Suomalaiset olympiamitalistit
Vuonna 2002 syntyneet
Elävät henkilöt
Mauri Peltokangas

Mauri Peltokangas (s. 11. helmikuuta 1966 Kokkola) on suomalainen poliitikko, joka edustaa perussuomalaisia. Hänet valittiin vuoden 2019 vaaleissa eduskuntaan ensimmäisenä perussuomalaisena Keski-Pohjanmaalta. Peltokangas on kansallismielisen Suomen Sisun Keski-Pohjanmaan piiripäällikkö. Elokuussa 2021 Peltokangas valittiin puolueensa toiseksi varapuheenjohtajaksi.

Poliittinen toiminta 

Armeijan jälkeen Peltokangas toimi vuosia kiertävänä kauppiaana ja myi kaikenlaista käyttötavaraa. Hän oli 1990-luvulla töissä kengänkiillotuskoneita myyvässä yrityksessä. Lisäksi hän on toiminut myyntineuvottelijana kiinteistövälitysyrityksessä. 

Ennen eduskuntaan valituksi tulemistaan Peltokangas on vaikuttanut näkyvästi sosiaalisessa mediassa. Politiikassa hän on ollut mukana vuodesta 2008, jolloin hän pääsi silloisen asuinkuntansa Kaustisen kunnanvaltuustoon varasijalle. Vuonna 2017 hänet valittiin valtuustoon. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Peltokangas sai kolmanneksi eniten ääniä kotikunnassaan Kaustisella. Enemmän ääniä saivat Keskustan Tuomo Puumala (668 ääntä) ja Mika Lintilä (360 ääntä). Hän oli vaalipiirinsä toiseksi eniten ääniä saanut ehdokas 13 114 äänellä.

Peltokangas on yksi yleisradioveron lakkauttamista vaativan kansalaisaloitteen vireillepanijoista. Kansalaisaloitteen mukaan Yleisradion pitää hankkia rahoituksensa maksukortilla tai mainoksilla.

Elokuussa 2018 Peltokangas ilmoitti haastavansa Facebookin oikeuteen, koska oli saanut kuukauden eston. Heinäkuussa 2020 Peltokangas kirjoitti Facebookissa Suomen ministerien olevan ”säälittäviä persereikiä”.

Osallistuminen Turun terrori-iskun muistotilaisuuteen 

Elokuussa 2018 Peltokangas oli puhujana Turun terrori-iskun muistotilaisuudessa, johon osallistui myös uusnatsijärjestö Suomen Vastarintaliikkeen jäseniä. Tapahtuman järjesti Kansallismielisten liittouma, jonka perustaja on Soldiers of Odin -järjestön johtaja Mika Ranta. Peltokangas itse sanoutui irti Suomen vastarintaliikkeestä ja kertoi myös, ettei kuulu Kansallismielisten liittoumaan.

Lähteet

Nykyiset kansanedustajat
Perussuomalaiset poliitikot
Kaustisen kunnanvaltuutetut
Kokkolan kaupunginvaltuutetut
Vaasan vaalipiiri
Suomalaiset yrittäjät
Vuonna 1966 syntyneet
Elävät henkilöt
Sandra Alter

Sandra Alter (s. 10. tammikuuta 1972 Saksa) on saksalainen entinen jalkapallomaalivahti. Alter edusti Saksan naisten jalkapallomaajoukkuetta vuonna 1991.

Lähteet 

Saksalaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1972 syntyneet

Elävät henkilöt
Riikka Purra

Riikka Katriina Purra (s. 13. kesäkuuta 1977 Pirkkala) on suomalainen poliitikko, perussuomalainen kansanedustaja ja Perussuomalaiset-puolueen puheenjohtaja. Hänet valittiin kansanedustajaksi Uudenmaan vaalipiiristä vuoden 2019 vaaleissa 5 960 äänellä. Tätä ennen hän oli toiminut perussuomalaisten puoluetoimistolla poliittisena suunnittelijana ja puolueen vuoden 2018 presidentinvaaliehdokkaan kampanjapäällikkönä.

Tausta 
Purra kiinnostui politiikasta jo lapsena, ja nuorena hän koki omien sanojensa mukaan ”varsin vahvan ympäristöherätyksen”. Hän kertoo olevansa yhä ”kulutuskriittinen”. Nuorena aikuisena Purra äänesti ympäristöasioiden vuoksi vihreitä. Sittemmin hän tutustui esimerkiksi Jussi Halla-ahon maahanmuuttoa käsitteleviin verkkokirjoituksiin ja siirtyi perussuomalaisten kannattajaksi. Purra kertoo vastustavansa maahanmuuttoa osittain omien kokemuksiensa pohjalta, sillä hän joutui teini-ikäisenä maahanmuuttajamiesten ahdistelemaksi Tampereella.

Purra on suorittanut valtiotieteiden maisterin tutkinnon Turun yliopistossa vuonna 2004, minkä jälkeen hän aloitti Turun yliopistossa jatko-opinnot, jotka ovat kesken.

Poliittinen ura 
Vuonna 2016 Purra siirtyi perussuomalaisten puoluetoimistolle työskentelemään suunnittelijana. Hän toimi presidenttiehdokas Laura Huhtasaaren kampanjapäällikkönä Suomen presidentinvaalissa vuonna 2018. Purra valittiin perussuomalaisten ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi kesäkuussa 2019 pidetyssä puoluekokouksessa ja puheenjohtajaksi 14.8.2021 Seinäjoen puoluekokouksessa.

Purra luopui hallintovaliokunnan puheenjohtajuudesta marraskuussa 2022. Syynä oli keskittyminen puolueen johtamiseen.

Näkemyksiä 
Talouspolitiikassa Purra kannattaa julkisen sektorin pienentämistä ja julkisten menojen priorisointia. Maahanmuuttopolitiikassa hän haluaa helpottaa rajojen sulkemista laittomilta maahanmuuttajilta ja vaikeuttaa maahanmuuttajien perheenyhdistämistä ja kansalaisuuden saantia.

Purra ei vie perussuomalaisia hallitukseen vuonna 2023, jos muut puolueet eivät suostu maahanmuuton tiukentamiseen.

Vaalimenestys

Eduskuntavaalit 
 2019: 5 960 ääntä (Uudenmaan vaalipiiri, valittiin)

Kuntavaalit 
 2017: 253 ääntä (Kirkkonummi, valittiin)
 2021: 1 314 ääntä (Kirkkonummi, valittiin)

Yksityiselämä 
Purra on naimisissa Länsiväylän ja Vantaan Sanomien uutispäällikkönä työskentelevän toimittajan Mikko Välimaan kanssa, ja heillä on kaksi lasta. Perhe asuu Kirkkonummella. Purra kuvailee itseään herkäksi ja empaattiseksi ihmiseksi, muttei usko empatian toimivan politiikassa. Purra on kasvissyöjä.

Purra oli 12-vuotias, kun hänen äitinsä kuoli sydänkohtaukseen. Purran äiti oli työskennellyt Yleisradiossa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Riikka Purra Eduskunnan sivuilla

Nykyiset kansanedustajat
Perussuomalaiset poliitikot
Perussuomalaisten puheenjohtajat
Kirkkonummen kunnanvaltuutetut
Uudenmaan vaalipiiri
Vuonna 1977 syntyneet
Elävät henkilöt
Pihla Keto-Huovinen

Pihla Keto-Huovinen (s. 19. syyskuuta 1974 Espoo) on suomalainen poliitikko ja juristi, joka valittiin kansanedustajaksi vuoden 2019 eduskuntavaaleissa. Keto-Huovinen toimii myös kunnanvaltuutettuna kotikunnassaan Mäntsälässä, ja oli vuosina 2001–2004 Helsingin kaupunginvaltuutettu. Keto-Huovinen on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti ja varatuomari. Hän on toiminut Itä-Uudenmaan syyttäjänvirastossa kihlakunnansyyttäjänä.

Keto-Huovinen tunnetaan Helsingin huumepoliisin entisen johtajan Jari Aarnion oikeusjutun syyttäjänä.
Hänen puolisonsa on muusikko Tommy Huovinen.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Pihla Keto-Huovisen kotisivut

Nykyiset kansanedustajat
Kansallisen Kokoomuksen poliitikot
Helsingin kaupunginvaltuutetut
Mäntsälän kunnanvaltuutetut
Uudenmaan vaalipiiri
Suomalaiset juristit
Vuonna 1974 syntyneet
Elävät henkilöt
Casino Jack

Casino Jack on George Hickenlooperin ohjaama tositarinaan perustuva elokuva. Se perustuu Jack Abramoffin, joka sai mainetta lobbarina, liikemiehenä ja talousrikollisena, elämään.

Vuoden 2010 kanadalaiset elokuvat
Draamaelokuvat
Tositapahtumiin perustuvat elokuvat
Aslak de Silva

Aslak de Silva on suomalainen toimitusjohtaja ja puhuja, joka on erikoistunut johtajuuden kehittämiseen, myyntiin ja markkinointiin. Hänet tunnetaan liike-elämän konferensseja järjestävän Nordic Business Forum Oy:n toimitusjohtajana Hans-Peter Siefenin luovuttaessa tehtävän hänelle maaliskuussa 2018. Hän toimii myös Differo Oy:n ja Nordic Business Report Oy:n hallituksen jäsenenä.

Ennen Nordic Business Forumia, de Silva toimi myynti- ja markkinointijohtajana suomalaisessa sisäilmaa puhdistavia älyviherseiniävalmistavassa Naava Oy:ssa. Aikaisemmin de Silva on toiminut myynnin johtamisen tehtävissä useissa pohjoismaalaisissa mediayhtiöissä, kuten Keskisuomalainen Oyj, taloussanomalehti Kauppalehti ja Sanoma Oyj.

Ammatillisen uransa ohessa de Silvalla on noin 20 vuoden kokemus Han Moo Don, korealaisen itsepuolustuslajin, harjoittajana sekä valmentajana. Vuonna 2003 hän auttoi vakiinnuttamaan lajin Norjaan, laajentaen myöhemmin myös Tanskaan ja Ruotsiin.

Lähteet 

Suomalaiset yritysjohtajat
Cecilia Wikström

Cecilia Wikström (s. 17. lokakuuta 1965 Turtola, Ruotsi) on ruotsalainen poliitikko ja pappi. Hän oli kansanedustaja Ruotsin valtiopäivillä vuosina 2002–2009 ja Euroopan parlamentin jäsen vuosina 2014–2019. Hän on ruotsalaisen Liberaalit, entisen Kansanpuolue liberaalit -puolueen jäsen ja edustaa Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä eli ALDE-parlamenttiryhmää Euroopan parlamentissa. Wikström on ammatiltaan pappi Ruotsin kirkossa.

Poliittinen ura 

Ollessaan kansanedustajana Ruotsin valtiopäivillä hän kulttuurivaliokunnan varapuheenjohtajana vuodesta 2006 kunnes tuli valituksi Euroopan parlamenttiin 2009. Kansanedustajana Wikström muun muassa ehdotti kulttuurikaanonin luomista Ruotsille Tanskan mallin mukaisesti. Wikström kannattaa Ruotsin liittymistä sotilasliitto Naton täysjäseneksi.

Euroopan parlamenttiin Wikström tuli valituksi ensimmäisen kerran europarlamenttivaaleissa 2009 ja uudelleen 2014. Ensimmäisellä vaalikaudellaan 2009–2014 hän oli oikeudellisten asioiden valiokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja muutaman kuukauden vuonna 2012 myös vetoomusvaliokunnan jäsen. Toisella vaalikaudellaan 2014–2019 hän oli vetoomusvaliokunna puheenjohtaja ja vuodesta 2017 valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtaja, sekä jäsenenä useassa valio- ja valtuuskunnassa. Lisäksi hän on jäsenenä homojen, lesbojen, biseksuaalien, transihmisten ja intersukupuolisten (HLBTI) oikeuksia käsittelevässä Euroopan parlamentin laajennetussa työryhmässä. Euroopan parlamentin laajennetut työryhmät ovat parlamentin jäsenten muodostamia, parlamentin tunnustamia yhteenliittymiä, joilla ei kuitenkaan ole virallista valtaa.

Wikström oli Euroopan parlamentin esittelijä Dublinin sopimusta käsiteltäessä. Hän kannattaa sopimuksen säilyttämistä, mutta Euroopan komission esitykseen tarvitaan hänen mielestään muutoksia etenkin alaikäisten aseman parantamiseksi. Vuonna 2011 Wikström oli moittinut Ruotsin ulkoministerin Carl Bildtin ja maahanmuuttoministeri Tobias Billströmin kommentteja irakilaisten pakolaisten Ruotsiin pääsemisen hankaloittamisesta, kuvaillen kommenttien sanamuotoja kammottaviksi.

Julkaisuja

Aiheesta muualla 
Viralliset verkkosivut 
Esittelysivu parlamenttiryhmän sivuilla

Lähteet

Viitteet 

Ruotsalaiset europarlamentaarikot
Ruotsin liberaalien poliitikot
Ruotsin kansanedustajat
Vuonna 1965 syntyneet
Elävät henkilöt
Suomen alle 17-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Suomen alle 17-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue edustaa Suomea jääkiekossa alle 17-vuotiaiden kansainvälisissä otteluissa. Suomi on saavuttanut ikäluokan merkittävimmässä kansainvälisessä turnaksessa, World U-17 Hockey Challengessä, yhteensä neljä mitalia, joista kolme 1990-luvulla. Joukkueesta käytetään lempinimeä Pikkuleijonat, kuten myös Suomen alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkueesta.

Katso myös

 Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
 Suomen alle 19-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
 Suomen alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
 Suomen alle 16-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Lähteet

Suomen jääkiekkomaajoukkue
Maria van Oosterwijck

Maria van Oosterwijck (toisinaan myös muodossa Oosterwyck; 1630 Noordtop – 12. marraskuuta tai joulukuuta 1693 Uitdam, Alankomaat) oli alankomaalainen taidemaalari. Hänet tunnetaan runsaasti yksityiskohtia sisältävistä kukkamaalauksistaan.

Elämänvaiheita 
Maria van Oosterwijckin isä toimi kotikaupunkinsa korkeassa hallinnollisessa virassa. Maria oli perheensä kolmas lapsi ja herätti huomiota lahjakkuudellaan jo lapsena. Isän uuden avioliiton myötä perhe tutustui taiteilijoihin ja 17-vuotiaana Marian kerrotaan päättäneen omistautua taiteelle.

Taidemaalarin opintonsa Maria van Oosterwijck suoritti Jan Davidz de Heemin johdolla. Sukupuolensa vuoksi häntä ei hyväksytty taidemaalarien killan jäseneksi. Hänen maalauksiaan arvostettiin jo hänen eläessään ja itse Aurinkokuningas, Ranskan kuningas Ludvig XIV, osti niitä kokoelmiinsa.

Vuoden 1666 keskivaiheilla van Oosterwijck muutti Amsterdamiin ja pääsi työskentelemään taiteilija Willem van Aelstenin assistenttina. Sattuma johdatti hänet kansainväliseen maineeseen. Alankomaissa vieraillut Firenzen ruhtinas Cosimo III de Medici näki van Oosterwijckin töitä ja totesi ne yhtä taitaviksi kuin mestarinsa, van Aelstenin.

Tämän jälkeen van Oosterwijck saattoi myydä maalauksiaan ohi taidemaalarien killan, johon häntä ei oltu edes huolittu, erittäin kalliilla hinnoilla. Erään maalauksen osti keisari Leopold I. Suuret tulot mahdollistivat myös asumisen hyvällä asuinalueella. Kun joukko alankomaalaisia merimiehiä oli joutunut barbareskimerirosvojen vangeiksi, maksoi van Oosterwijck heistä pyydetyt lunnaat.

Maria van Oosterwijck asui lähellä Willem van Aelstenia ja he jakoivat työhuoneen. Oliko heidän suhteensa työtoveruutta syvempää ei tiedetä. Van Aelstenin tiedetään kosineen van Oosterwijckiä, mutta tämä kieltäytyi. Eräiden dokumenttien mukaan, jotka koskevat palveluskuntaa vuodelta 1676, he asuivat yhdessä. Kun muut maalarit joutuivat 1680-luvun lopulla tinkimään elintasostaan pysyi van Oosterwijck edelleen kuninkaallisten tilaajien suosikkina. Van Oosterwijck opetti palvelijansa Geertje Petresin taidemaalariksi ja emäntänsä kuoltua hän elätti itsensä taiteilijana. 

Maalaamisen Maria van Oosterwijck lopetti vuonna 1693. Hän muutti serkkunsa luo Uitdaminn ja kuoli kolme vuotta myöhemmin. Hänen hautansa ei ole säilynyt.

Lähteet

Lisää taiteilijasta 
 http://www.noitdorpsche-historien.nl/html/publicaties/nieuwsbrief15.pdf  (hollanniksi)

Vuonna 1630 syntyneet
Vuonna 1693 kuolleet
Alankomaalaiset taidemaalarit
Suomen alle 16-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Suomen alle 16-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue edustaa Suomea jääkiekossa alle 16-vuotiaiden kansainvälisissä otteluissa. Joukkue on voittanut kultaa vuoden 2012 nuorten talviolympialaisissa. Suomi kukisti turnauksen loppuottelussa Venäjän lukemin 2–1 voittomaalikilpailun jälkeen. Tuolloin joukkueen päävalmentajana toimi Tomi Lämsä.

Joukkue 
Seuraavat pelaajat valittiin edustamaan Suomea huhtikuussa 2019 Venäjällä pelattuun turnaukseen.

Johtoryhmä 
 Päävalmentaja:  Petri Karjalainen
 Valmentaja:  Marko Kauppinen
 Valmentaja:  Jukka Lamminaho
 Maalivahtivalmentaja:  Markus Korhonen
 Lääkäri:  Iiro Välimäki
 Huoltaja:  Jarno Trygg
 Joukkueenjohtaja:  Hannu Saintula

Katso myös

 Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
 Suomen alle 19-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
 Suomen alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
 Suomen alle 17-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
Suomen alle 16-vuotiaiden tyttöjen jääkiekkomaajoukkue

Lähteet

Suomen jääkiekkomaajoukkue
Turanin alanko

Turanin alanko, tunnetaan myös nimillä Turanin painauma tai Turanin allas, on aavikkoinen alankoalue joka ulottuu eteläisestä Turkmenistanista Uzbekistanin halki Kazakstaniin. Sen pinta-ala on noin 1 900 000 neliökilometriä. Se on saanut nimensä turaanien mukaan.

Turanin alanko sijaitsee Kaspianmeren itäpuolella ja Araljärven etelä- ja kaakkoispuolella, osana laajempaa Kaspian syvänköä. Maa nousee itäänpäin mennessä merenpinnan tason yläpuolelle. Turanin alangosta neljä viidesosaa on hiekka-aavikkoa, ja keskimääräinen vuotuinen sademäärä jää alle 380 millimetriin. Karakumin ja Kyzylkumin aavikot sijaitsevat Turanin alangon etelä- ja itäosissa.

Alueen suurimmat kaupungit ovat Daşoguz Turkmenistanissa sekä Nukus ja Urganch Uzbekistanissa. Amudarja ja Syrdarja virtaavat Turanin alangon itä- ja pohjoisosien läpi Araljärveen.

Lähteet 

Alangot
Kazakstanin maantiede
Turkmenistanin maantiede
Uzbekistanin maantiede
Valentina Zazdravnyh

Valentina Mihailovna Zazdravnyh (, s. 24. marraskuuta 1954) on Neuvostoliittoa edustanut, kilpauransa päättänyt maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.

Zazdravnyh kuului Neuvostoliiton naisten maajoukkueen kokoonpanoon Moskovan kesäolympialaisissa 1980 ja Argentiinan MM-kilpailuissa 1981, joissa Neuvostoliitto voitti pronssia.

Lähteet 
 Valentina Zazdravnykh Bio, Stats, and Results Olympics at Sports-Reference.com

Viitteet 

Neuvostoliittolaiset maahockeypelaajat
Neuvostoliittolaiset olympiamitalistit
Vuonna 1954 syntyneet
Elävät henkilöt
Suomen alle 18-vuotiaiden naisten jääkiekkomaajoukkue

Suomen alle 18-vuotiaiden tyttöjen jääkiekkomaajoukkue edustaa Suomea jääkiekossa alle 18-vuotiaiden tyttöjen kansainvälisissä otteluissa. Joukkue on saavuttanut maailmanmestaruuskilpailuissa kolmesti pronssia. Joukkue tunnetaan nimellä Tyttöleijonat.

Historiaa 
Alle 18-vuotiaiden tyttöjen maailmanmestaruusturnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2008. Ensimmäisen mitalinsa Suomi voitti vuonna 2011. Päävalmentajana toimi tuolloin Juuso Toivola. Seuraavan kerran mitaleille Suomi ylsi vuonna 2019, kun Mira Kuisma valmensi joukkueen toistamiseen pronssille.

2020-luvulla 
Joukkue eteni vuoden 2020 maailmanmestaruuskilpailussa pronssiotteluun, mutta hävisi Venäjälle lukemin  6–1. Vuoden 2022 maailmanmestaruuskilpailuissa Suomi voitti ensimmäistä kertaa Kanadan, alkusarjassa maalein 2–0. Suomi voitti turnauksen pronssiottelun Ruotsia vastaan maalein 3–0, kun Emilia Kyrkkö torjui Suomelle nollapelin ja Sanni Vanhanen teki hattutempun. Kyrkkö valittiin turnauksen parhaaksi maalivahdiksi turnauksen parhaalla torjuntaprosentilla 95,86. Hän pelasi Suomen maalilla neljässä ottelussa viidestä. Turnauksen tähdistökentälliseen valittiin myös Vanhanen. Hän oli ratkaissut alle vuosi sitten maailmanmestaruuskilpailuissa Naisleijonille puolivälierävoiton Tšekistä ja oli voittanut edellisenä helmikuna pronssia Pekingin olympialaisissa.

Sijoitukset

Maailmanmestaruuskilpailuissa 

 2008 – 6.

 2009 – 5.

 2010 – 5.

 2011 – 3.

 2012 – 5.

 2013 – 5.

 2014 – 5.

 2015 – 5.

 2016 – 6.

 2017 – 5.

 2018 – 5.

 2019 – 3.

 2020 – 4.

 2021 – Maailmanmestarkuuskilpailuja ei järjestetty.

 2022 – 3.

Kokoonpanoja 
Joukkue vuoden 2020 maailmanmestaruuskilpailuissa:

Maalivahdit
30 Aino Laitinen, Team Kuortane
31 Kiia Lahtinen, Porvoon Hunters

Puolustajat
2 Julia Ahlskog, Team Kuortane
3 Oona Koukkula, Team Kuortane
4 Anni Timonen, TPS Turku
6 Siiri Yrjölä, Kiekko-Vantaa
8 Nelli Laitinen, Kiekko-Espoo
9 Sanni Rantala, Team Kuortane
12 Elli Suoranta, Ilves Tampere
21 Krista Parkkonen, SaiPa Lappeenranta

Hyökkääjät
10 Anna-Kaisa Antti-Roiko, Kärpät Oulu
11 Nea Tervonen, Team Kuortane
14 Sofianna Sundelin, Team Kuortane
15 Oona Havana, Kärpät Oulu
18 Tilli Keränen, Kärpät Oulu
19 Lisette Täks, Team Kuortane
22 Kiira Yrjänen, Team Kuortane
23 Sanni Vanhanen, Tappara Tampere
24 Sofia Nuutinen, Kiekko-Espoo
26 Sanni Vartiainen, Team Kuortane
27 Satu Teräväinen, Kiekko-Espoo
28 Pauliina Salonen, TPS Turku

Johtoryhmä
Virpi Aralinna, joukkueenjohtaja
Mira Kuisma, päävalmentaja
Juho Lehto, valmentaja
Arttu Sissala, valmentaja
Jukka Kontsas, maalivahtivalmentaja
Kerttu Toivo, lääkäri
Emma Palmrot, fysioterapeutti
Tatu Vento, huoltaja
Marjo Mäyrä, psyykkinen valmentaja

Katso myös
 Suomen naisten jääkiekkomaajoukkue
 Suomen alle 22-vuotiaiden naisten jääkiekkomaajoukkue
 Suomen alle 20-vuotiaiden naisten jääkiekkomaajoukkue
 Suomen alle 16-vuotiaiden tyttöjen jääkiekkomaajoukkue
 Suomen alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Lähteet

Suomen jääkiekkomaajoukkue
Lea Laitinen

Lea Marjatta Laitinen (o.s. Luomi; s. 22. huhtikuuta 1946, Järvenpää) on suomalainen filosofian tohtori ja Helsingin yliopiston suomen kielen emeritaprofessori.

Luomi tuli ylioppilaaksi Järvenpään yhteiskoulusta (1965). Hän opiskeli Helsingin yliopistossa, josta valmistui humanististen aineiden kandidaatiksi 1968, filosofian kandidaatiksi 1972, lisensiaatiksi 1989 ja tohtoriksi 1992. Laitisen väitöskirja (2002) oli otsikoitu Välttämättömyys ja persoona : suomen murteiden nesessiivisten rakenteiden semantiikkaa ja kielioppia. Hän oli Helsingin yliopiston suomen kielen dosentti (1993–2002).

Työurallaan hän toimi Suomen Akatemian tutkimusapululaisena ja tutkimusassistenttina (1969–1974), ja työskenteli sitten Helsingin yliopiston suomen kielen laitoksen kenttäassistenttina (1977–1979), Suomen Akatemian tutkijana (1979–1991), yliopiston suomen kielen laitoksen assistenttina (1990–1992). Hän oli yliopiston yliassistentti tai assistentti (1992–1997), ja yliassistentti (1999–2000). Helsingin yliopiston suomen kielen professori hän oli vuodesta 2002. Hän jäi eläkkeelle 2012.

Laitisen tutkimusalueena on ollut Suomen kielen ja inarinsaamen morfosyntaksi ja semantiikka, poeettinen kieli, kirjakielen ja kirjoittamisen historia sekä kielipolitiikka. Hänen tieteellinen tuotantonsa käsittää lukuisia artikkeleita suomen kielen ja inarinsaamen alalta. Hän on toiminut muun muassa Virittäjä-lehden päätoimittajana (1995–2001). ja ollut käynnistämässä Tieteen termipankkia.

Laitinen on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2003. Hänelle on myönnetty myös Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan ensimmäisen luokan ritarin arvo (SVR R1).

Hänen puolisonsa on Heikki Laitinen (s. 1943), Sibelius-Akatemian kansanmusiikin emeritusprofessori.

Teoksia
(ohessa vain osa)
 
 
 
 
 
 
 
  
 Auli Hakulinen, Jyrki Kalliokoski, Salli Kankaanpää, Antti Kanne, Kimmo Koskenniemi, Lea Laitinen, Sari Maamies, & Pirkko Nuolijärvi: Suomen kielen tulevaisuus. Kielipoliittinen toimintaohjelma. 2009. (Teos PDF-muodossa)

Lähteet

Aiheesta muualla
 Lea Laitinen  (researchgate.net)
 Kymmenen kohtaa aiheesta Carl Axel Gottlund ja kieli (juvankulttuurisivut.fi)

Vuonna 1946 syntyneet
Elävät henkilöt
Suomalaiset kielitieteilijät
Suomalaiset professorit
Helsingin yliopiston professorit
Salvia medusa

Salvia medusa on huulikukkaiskasvien (Lamiaceae) heimoon ja salvioiden (Salvia) sukuun kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoivat ensimmäisenä Epling ja Játiva. Sillä ei ole alalajeja.

Salvia medusa kasvaa luonnonvaraisena Perussa.

Lähteet

Kirjallisuutta 
 

Salviat
Käyttäjän PtmBot luomat artikkelit kokeiluajo
Fenestrulina farnsworthi

Fenestrulina farnsworthi on Fenestrulina-sukuun ja Fenestrulinidae-heimoon kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Soule, Soule ja Chaney vuonna 1995. Sillä ei ole alalajeja.

Lähteet

Kirjallisuutta 
 

Fenestrulina
Käyttäjän PtmBot luomat artikkelit kokeiluajo
Amphidromus chrisabbasi roberti

Amphidromus chrisabbasi roberti on Amphidromus-sukuun ja Camaenidae-heimoon kuuluva eläinlaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Thach vuonna 2018. Se on lajin Amphidromus chrisabbasi alalaji.

Lähteet

Kirjallisuutta 
 

Amphidromus
Käyttäjän PtmBot luomat artikkelit kokeiluajo
Pilea cellulosa

Pilea cellulosa on piileoiden (Pilea) sukuun ja nokkoskasvien (Urticaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Kurt Polycarp Joachim Sprengel. Sillä ei ole alalajeja.

Levinneisyysalue 
 Dominikaaninen tasavalta
 Haiti
 Kuuba

Lähteet

Kirjallisuutta 
 

Piileat
Käyttäjän PtmBot luomat artikkelit kokeiluajo
Guioa fusca

Guioa fusca on saippuamarjakasvien heimoon ja Guioa-sukuun kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Ludwig Radlkofer. Sillä ei ole alalajeja.

Guioa fusca kasvaa luonnonvaraisena Uudessa-Kaledoniassa.

Lähteet

Kirjallisuutta 
 

Guioa
Käyttäjän PtmBot luomat artikkelit kokeiluajo
Hilkka Kemppi

Hilkka Kemppi (s. 19. toukokuuta 1988 Asikkala) on suomalainen keskustan kansanedustaja Päijät-Hämeestä. Hän on toiminut Asikkalan kunnanvaltuuston puheenjohtajana kuntavaaleista 2017 alkaen. Koulutukseltaan Kemppi on taiteen maisteri ja restonomi.

Koulutus ja työura 
Kemppi valmistui ylioppilaaksi Vääksyn yhteiskoulusta vuonna 2007, restonomiksi Hämeen ammattikorkeakoulusta 2010 ja taiteen maisteriksi (TAM) Lapin yliopistosta 2016. Kemppi on taiteen ja yhteiskuntaopin opettaja. 

Vuosina 2017−2018 Kemppi työskenteli Päijät-Hämeen lapsi- ja perhepalveluiden muutosohjelman asiantuntijana (LAPE) ja vuosina 2018−2019 Päijät-Hämeen liitossa sote- ja maakuntauudistuksen tiedolla johtamisen valmistelijana.

Kemppi on työskennellyt aikaisemmin myös eduskunta-avustajana ja tehnyt opettajan sijaisuuksia.

Yksityiselämä 
Kemppi meni elokuussa 2022 naimisiin lakimies Micke Karin kanssa. Pariskunnalla on ennen avioliittoa syntynyt poika.

Poliittinen toiminta

Toiminta nuorisojärjestöissä ja opiskelijaliikkeessä 
Hilkka Kemppi toimi Keskustaopiskelijoiden puheenjohtajana vuonna 2015 ja Keskustanuorten puheenjohtajana 2015−2017.  Ennen poliittisten nuorisojärjestöjen puheenjohtajuuksia hän toimi aktiivisesti opiskelijaliikkeessä vaikuttaen Lapin yliopiston ylioppilaskunnan (LYY) hallituksessa 2013 ja Suomen ylioppilaskuntien liiton (SYL) hallituksessa vuonna 2014.

Vuosina 2015−2019 Hilkka Kemppi toimi Valtion nuorisoneuvoston puheenjohtajana.

Kuntavaikuttaminen 
Hilkka Kemppi valittiin Asikkalan kunnanvaltuustoon vuoden 2017 kuntavaaleissa, jonka jälkeen hän on toiminut Asikkalan kunnanvaltuuston puheenjohtajana. 

Kuntaliitto valitsi Kempin Vuoden valtuutetuksi 2019. Kilpailun avulla Kuntaliitto haluaa kiinnittää huomiota paikallisdemokratian merkitykseen ja nostaa esiin kuntien luottamushenkilöiden tekemää tärkeää työtä.

Työ kansanedustajana 
Kemppi oli ehdolla eduskuntavaaleissa 2015. Hän sai noin 2 500 ääntä eikä tullut valituksi. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Kemppi sai noin 3 600 ääntä ja tuli valituksi. Hän ohitti keskustan pitkäaikaisen kansanedustajan, puolueen varapuheenjohtajan sekä entisen ministerin Juha Rehulan, pudottaen tämän keskustan ainoalta paikalta Hämeen vaalipiirissä.

Kemppi toimii eduskunnan sivistysvaliokunnan ja perustuslakivaliokunnan jäsenenä sekä talousvaliokunnan varajäsenenä. Hän on Itsenäisyyden juhlavuoden lastensäätiön ITLAn valtuuskunnan jäsen ja Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan sekä Euroopan neuvoston Suomen valtuuskunnan varajäsen.

Lähteet 

Nykyiset kansanedustajat
Suomen Keskustan poliitikot
Hämeen vaalipiiri
Päijät-Hämeen hyvinvointialue
Keskustanuorten puheenjohtajat
Asikkalan kunnanvaltuutetut
Vuonna 1988 syntyneet
Elävät henkilöt
Jenna Simula

Jenna Simula (s. 13. syyskuuta 1989 Oulu) on suomalainen perussuomalaisia edustava poliitikko, joka on toiminut kansanedustajana Oulun vaalipiiristä vuodesta 2019.

Koulutus ja työura   
Simula on alkuperäiseltä koulutukseltaan ylioppilas vuodelta 2008 ja hän on valmistunut myös eläintenhoitajaksi. Lisäksi hän on tradenomi ja suorittanut myös alan yamk-opintoja. Työurallaan hän on toiminut SOL:n palveluvastaavana, myyjänä, erilaisissa työharjoitteluissa sekä kansanedustaja Olli Immosen avustajana.

Politiikka  
Simula oli ehdolla eduskuntavaaleissa 2015, muttei tullut valituksi. Sittemmin hänet kuitenkin on valittu Oulun kaupunginvaltuustoon ja maakuntavaltuutetuksi. Simula on toiminut myös Perussuomalaisten nuorten varapuheenjohtajana. Simula tuli valituksi vuonna 2019 eduskuntaan 9 197 äänellä. Hän on myös kansallismielisen yhdistyksen Suomen Sisun kirjuri. Vuonna 2020 Simula valittiin puolueen uuden nuorisojärjestön Perussuomalaisen Nuorison ensimmäiseksi puheenjohtajaksi.

Näkemyksiä  
Simulan vaalislogan oli ”On kotiinpalautusten aika”. Hän onkin pitänyt maahanmuuttokysymyksiä vahvasti esillä vaalikampanjassaan. Vaalikoneen mukaan Simula ei kannata ilmastonmuutoksen torjumista, jos se aiheuttaa suomalaisille kustannuksia. Hän kannattaa myös menojen leikkauksia mieluummin kuin verojen kiristyksiä. Simula kannattaa eutanasian sallimista ja vastustaa translain uudistamista. Hän on ilmoittanut kannattavansa perinteisiä arvoja ja koviakin keinoja järjestyksen ylläpitämiseen. Simula on kertonut ajavansa myös nuorille parempia tulevaisuudennäkymiä ja maaseudun elinvoiman tukemista.

Lähteet  

Nykyiset kansanedustajat
Perussuomalaiset poliitikot
Perussuomalaisen Nuorison puheenjohtajat
Oulun kaupunginvaltuutetut
Oulun vaalipiiri
Vuonna 1989 syntyneet
Elävät henkilöt
Bella Forsgrén

Bella Asha Maria Belaynesh Forsgrén (s. 10. helmikuuta 1992 Addis Abeba, Etiopia) on suomalainen poliitikko, joka valittiin kansanedustajaksi vuoden 2019 eduskuntavaaleissa vihreiden edustajana Keski-Suomen vaalipiiristä. Forsgrén on myös Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen, ja hän oli ehdokkaana vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa. Forsgrén on Suomen ensimmäinen mustaihoinen naiskansanedustaja.

Elämä 
Etiopiassa syntynyt Forsgrén adoptoitiin Suomeen kolmevuotiaana, ja hän vietti lapsuutensa Äänekosken Hietaman kylässä kahdeksanlapsisessa perheessä. Forsgrénin sisaruksista viisi on adoptoitu. Hänen isänsä työskenteli Äänekosken paperitehtaalla ja äitinsä oli kotiäitinä. Hän on saanut kristillisen kasvatuksen. 

Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Äänekosken lukiosta Forsgrén aloitti yhteiskuntapolitiikan opinnot Jyväskylän yliopistossa ja lähti myös mukaan opiskelijapolitiikkaan. 

Jyväskylän kaupunginvaltuustoon hänet valittiin vuoden 2017 kuntavaaleissa, joissa Forsgrén sai 1 279 ääntä. Vuoden 2018 seurakuntavaaleissa Forsgrén valittiin Jyväskylän kirkkovaltuustoon. Eduskuntavaaleissa 2019 hän sai 4 351 ääntä.

Kansanedustajana 
Toimielinjäsenyydet ja tehtävät:
 Perustuslakivaliokunta (jäsen) 18.06.2019–
 Hallintovaliokunta (varajäsen) 03.04.2020–
 Sosiaali- ja terveysvaliokunta (varajäsen) 18.06.2019–
 Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta (jäsen) 18.06.2019–
 Kansaneläkelaitoksen valtuutetut (jäsen) 18.06.2019–
 Suuri valiokunta (varajäsen) 02.05.2019–17.06.2019
 Lakivaliokunta (varajäsen) 02.05.2019–17.06.2019
 Tulevaisuusvaliokunta (Varapuheenjohtaja) 02.05.2019–17.06.2019

Poliittiset näkemykset 
Forsgrénin esillä pitämiä teemoja ovat muun muassa koulutus ja nuoret, ilmastonmuutos ja esimerkiksi vanhustenhuolto. Forsgrén on feministi, ja hänen mukaansa kansanedustajista vähintään puolet pitäisi olla naisia.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Nykyiset kansanedustajat
Vihreän liiton poliitikot
Jyväskylän kaupunginvaltuutetut
Keski-Suomen vaalipiiri
Suomalaiset feministit
Vuonna 1992 syntyneet
Elävät henkilöt
Kristian Sheikki Laakso

Kristian Sheikki Laakso (s. Kristian Veli Laakso; 23. syyskuuta 1968) on suomalainen poliitikko ja perussuomalaisten kansanedustaja.

Vaalimenestys 
Laakso oli ensi kertaa ehdolla itsenäisyyspuolueen listoilla vuoden 2015 eduskuntavaaleissa saaden 1 159 ääntä ja ei näin ollen tullut valituksi. Vuoden 2017 kuntavaaleissa hän oli Suur-Kouvolan sitoutumattomien listalla saaden 572 ääntä ja tuli valituksi Kouvolan valtuustoon. Helmikuussa 2018 Laakso on ennalta sovitusti liittynyt Kouvolan seudun Perussuomalaisten paikallisyhdistykseen. Laakso luopui omasta aloitteestaan Kouvolan rakennus- ja ympäristölautakunnan jäsenyydestä, koska hän katsoo paikan kuuluvan edelleen sitoutumattomille. 

Laakso sai vuoden 2019 eduskuntavaaleissa 5 647 ääntä ja tuli valituksi eduskuntaan.

Yksityiselämä 
Laakso muutti nimensä virallisesti Kristian Sheikki Laaksoksi 1990-luvulla.
Laakso on toiminut yrittäjänä kierrätysalalla. Hänen aikaisempi yrityksensä ajautui konkurssiin ja sen seurauksena hänellä on 84 ulosottomerkintää ja perittäviä saatavia 219 000€.

Laakso on naimisissa Johanna Budde-Laakson kanssa. Heillä on kaksi yhteistä lasta ja molemmilla yksi lapsi aiemmista suhteistaan. Laakso on myös kahden lapsen isoisä.

Lähteet

Viitteet 

Nykyiset kansanedustajat
Perussuomalaiset poliitikot
Kouvolan kaupunginvaltuutetut
Kaakkois-Suomen vaalipiiri
Suomalaiset yrittäjät
Vuonna 1968 syntyneet
Elävät henkilöt
Makefile

Makefile on tiedostomuoto, jota make ohjelma käyttää. Tiedosto sisältää ohjeet ohjelmointikielen kääntäjän ja sen apuohjelmien kuten linkkerin käyttöön, joilla lähdekoodista tuotetaan toimiva tietokoneohjelma tai kirjasto.

Makefile-tiedoston rakenteelle on POSIX-määrittely, mutta historiallisesti on ollut eri versioita sekä uudelleensuunniteltuja vaihtoehtoja samasta konseptista.

Tiedoston rakenne 
Tiedostossa kerrotaan kohde, joka halutaan tuottaa, sen vaatimat riippuvuudet ja tarvittavat komennot.
kohde: riippuvuudet
    komennot

Kohteina voi tyypillisesti olla all, joka suorittaa koko käännöksen, ja clean, joka siivoaa käännöksen aikana tuotetut väliaikaiset tiedostot kuten objektitiedostot poistamalla ne.
Kohde voi riippua toisista kohteista, joilla on omat käännöskomennot.

Esimerkiksi A:n käännös voi riippua B:n ja C:n kääntämisestä, joista B voi riippua taas D:n ja E:n kääntämisestä:
 A: B C
   cmd_A

 B: D E
   cmd_B

Lisäksi tiedostossa voi olla muun muassa ympäristömuuttujien määrittelyjä toistuvien osien vähentämiseen. Esimerkiksi tyypillisesti käytettävän kääntäjän nimi asetetaan ympäristömuuttujaan CC, jotta sitä ei tarvitse toistaa tiedostossa.

Esimerkki 
CC = cc
LD = ld

prog: foo.o bar.o
	$(LD) -o prog foo.o bar.o

foo.o: foo.c
	$(CC) -c foo.c

bar.o: bar.c
	$(CC) -c bar.c

Esimerkissä kääntäjäohjelma asetetaan muuttujaan CC, linkkeriohjelma muuttujaan LD, joita käytetään käännösvaiheissa.
Ohjelman kääntämiseen käytettävä kohde prog riippuu kahdesta objektitiedostosta, joiden kääntämiseen kerrotaan ohjeet omina kohteinaan. Objektitiedostot linkitetään toisiinsa riippuvien kohteiden kääntämisen jälkeen.

Käännös esimerkkitapauksessa voidaan tehdä komentorivillä make prog, jonka jälkeen make-ohjelma kutsuu kerrottuja ohjelmia ehtojen mukaan.

Tyypillisesti useiden lähdekooditiedostojen kanssa objektitiedostot ja lähdekooditiedostot kerrotaan listana, jolloin jokaiselle ei tarvitse toistaa ehtomäärittelyä erikseen.

Lähteet 

 https://www.linux.fi/wiki/Makefile
 http://www.cs.colby.edu/maxwell/courses/tutorials/maketutor/
 GNU Make manuaali

Viitteet 

Käännöstyökalut
Jan Karbaat

Jan Karbaat oli hollantilainen ihmisten keinohedelmöityslääkäri. Vuonna 2019, 2 vuotta tämän kuoleman jälkeen, tehdyissä dna-testeissä varmistui, että Karbaat oli käyttänyt omaa spermaansa ainakin 49 lapsen siittämiseen vanhempien valitseman luovuttajan sijaan.

Jan Karbaat johti lapsettomuusklinikkaa Rotterdamissa. Karbaatin väitetään väärentäneen rekistereitä ja kuvauksia siemennesteen luovuttajista. Klinikka suljettiin vuonna 2009. "Hedelmöityshoitoja saaneet naiset kertovat Algemeen Dagbladissa, että Karbaat saattoi poistua toiseen huoneeseen ja palata "tuoreen siemennesteen" kera."

Karbaat kuoli 89-vuotiaana vuonna 2017. 

Karbaat oli kieltäytynyt testeistä. Karbaatin dna:ta otettiin talteen hänen kuolemansa jälkeen mutta tuolloin tuomioistuin päätti, että dna-testejä ei sallita. Muun muassa hammasharjasta otetut näytteet talletettiin lukkojen taakse. Vuoden 2019 helmikuussa hollantilainen tuomioistuin kuitenkin lopulta määräsi, että lapsilla ja vanhemmilla on oikeus tehdä dna-testit selvittääkseen, onko Karbaat lasten biologinen isä.

Lähteet 

Alankomaalaiset henkilöt
Erin Ambrose

Erin Ambrose (s. 30. huhtikuuta 1994 Newmarket, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa puolustajana. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana saavuttanut MM-kilpailuissa hopeaa vuonna 2017 ja pronssia vuonna 2019. Lisäksi hänellä on olympiakultaa Pekingin olympialaisista 2022. Hän voitti alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa kultaa vuosina 2010 ja 2012 sekä saavutti hopeaa vuonna 2011. Vuoden 2012 kisoissa hänet valittiin parhaaksi puolustajaksi.

Seuratasolla Ambrose edusti juniorivuosinaan PWHL-liigan Toronto Aerosia vuosina 2008–2012 ja tämän jälkeen Clarksonin yliopiston joukkuetta vuosina 2012–2016. Kauden 2016–2017 hän pelasi CWHL-joukkue Toronto Furiesissa ja siirtyi sitten saman liigan Les Canadiennes de Montréaliin. Kaudella 2018–2019 hänet valittiin CWHL-liigan parhaaksi puolustajaksi.

Lähteet 

Kanadalaiset jääkiekkoilijat
Kanadalaiset olympiavoittajat
Vuonna 1994 syntyneet
Elävät henkilöt
Jaime Bourbonnais

Jaime Bourbonnais (s. 9. syyskuuta 1998 Mississauga, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa puolustajana. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana saavuttanut MM-pronssia vuonna 2019. Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa vuonna 2016.

Seuratasolla Bourbonnais edusti juniorivuosinaan PWHL-liigan Oakville Hornetsia vuosina 2013–2016. Tämän jälkeen hän on pelannut Cornellin yliopiston joukkueessa.

Jaime Bourbonnais'n isoisä on jääkiekon olympia- ja MM-mitalisti Roger Bourbonnais.

Lähteet 

Kanadalaiset jääkiekkoilijat
Vuonna 1998 syntyneet
Elävät henkilöt
Micah Zandee-Hart

Micah Zandee-Hart (s. 13. tammikuuta 1997 Victoria, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa puolustajana. Hän on Kanadan maajoukkueen pelaajana saavuttanut MM-pronssia vuonna 2019. Pekingin olympialaisissa 2022 hän saavutti uransa ensimmäisen olympiakullan. Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän voitti kultaa vuonna 2014 sekä saavutti hopeaa vuonna 2015. Jälkimmäisellä kerralla hänet valittiin kisojen tähdistökentälliseen.

Zandee-Hart on vuodesta 2015 pelannut Cornellin yliopiston joukkueessa.

Lähteet 

Kanadalaiset jääkiekkoilijat
Kanadalaiset olympiavoittajat
Vuonna 1997 syntyneet
Elävät henkilöt
Ruut Sjöblom

Ruut Sjöblom (s. 24. elokuuta 1976 Tuusula) on suomalainen kokoomusta edustava poliitikko sekä tutkija ja yrittäjä. Hän sai vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Uudenmaan vaalipiirissä 4 518 ääntä ja tuli valituksi kansanedustajaksi. Lisäksi Sjöblom toimii kaudella 2017–2021 Tuusulan kunnanvaltuuston puheenjohtajana.

Koulutukseltaan Sjöblom on teologi, ja lisäksi hän on toiminut sosiaalietiikan tutkijana Helsingin yliopistossa. Sjöblom on suorittanut akateemisen yrittäjätutkinnon Helsingin kauppakorkeakoulussa vuonna 2009 ja työskennellyt pitkään perheyrityksessään. Hänellä on myös toinen, sisaruksiensa kanssa perustama yritys.

Ruut Sjöblom on entisen kansanedustajan Juhani Sjöblomin tytär.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
Ruut Sjöblomin kotisivut

Nykyiset kansanedustajat
Kansallisen Kokoomuksen poliitikot
Tuusulan kunnanvaltuutetut
Uudenmaan vaalipiiri
Suomalaiset yrittäjät
Suomalaiset teologit
Suomalaiset yhteiskuntatieteilijät
Vuonna 1976 syntyneet
Elävät henkilöt
Biljana Bradić

Biljana Bradić (s. 24. huhtikuuta 1991 Kuršumlija, Jugoslavian SLT) on serbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi viimeksi ŽNK Pomurje-seurassa. Bradić edustaa myös Serbian naisten jalkapallomaajoukkuetta.

Lähteet 

Serbialaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1991 syntyneet

Elävät henkilöt
Pyhän Marian kirkko (Battersea)

Pyhän Marian kirkko () on yksi Lontoon Wandsworthin vanhimmista kirkkorakennuksista. Se kuuluu Grade I -suojeluluokkaan.

Paikalla on ollut kirkko mahdollisesti jo vuodesta 800 lähtien. Nykyinen kirkko, jonka on suunnitellut paikallinen arkkitehti Joseph Dixon, rakennettiin vuosina 1775–1777. Kryptaa käytettiin hautauksiin vuoteen 1854 asti.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Grade I -luokan rakennukset Lontoossa
Kivikirkot
Lontoon kirkot
Wandsworthin rakennukset ja rakennelmat
Tiina Elo

Tiina Susanna Elo (s. 21. tammikuuta 1971 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Hän on toiminut Vihreän liiton kansanedustajana vuodesta 2019 ja Espoon kaupunginvaltuutettuna vuodesta 2009 sekä ollut aktiivinen vihreissä vuodesta 2002.

Tausta, koulutus ja työura
Elo on syntynyt Helsingissä, mutta perhe muutti Espooseen Elon ollessa kolmevuotias. Koulutukseltaan Elo on maatalous- ja metsätieteiden maisteri Helsingin yliopistosta, pääaineenaan ympäristönsuojelu.

Elo on ollut pääosan työurastaan vihreiden palveluksessa. Hän on työskennellyt Espoon Vihreiden ja Uudenmaan vihreiden toiminnanjohtajana sekä vihreiden toimistopäällikkönä ja kunta-asioiden päällikkönä. Ennen työskentelyä vihreissä Elo on tehnyt projektitöitä ympäristökasvatuksen ja ympäristöneuvonnan parissa Espoon kaupungilla ja järjestöissä.

Politiikka

Kuntapolitiikassa
Tiina Elo on toiminut Espoossa kaupunginvaltuutettuna vuodesta 2009 lähtien. Syksyllä 2019 hänet valittiin Vihreän valtuustoryhmän 1. varapuheenjohtajaksi sekä Osallistuva Espoo -nimisen poikkihallinnollisen ohjelmaryhmän varapuheenjohtajaksi. 

Vuosina 2013–2019 Elo toimi Espoon kaupunginhallituksen 1. varapuheenjohtajana hoitaen tehtävää osa-aikaisena. Samoina vuosina hän toimi kaupunginhallituksen tila- ja asuntojaoston puheenjohtajana, kaupunginhallituksen edustajana kaupunkisuunnittelulautakunnassa sekä pääkaupunkiseudun yhteistyöryhmän varapuheenjohtaja.

Kansanedustajana
Tiina Elo valittiin kansanedustajaksi Uudenmaan vaalipiiristä vuonna 2019. Hän oli ollut ehdokkaana myös vuosien 2011 ja 2015 eduskuntavaaleissa. Elo johti Antti Rinteen hallitusneuvotteluissa 2019 asuntopolitiikan työryhmää.

Tiina Elo on ympäristövaliokunnan varapuheenjohtaja, hallintovaliokunnan jäsen sekä liikenne- ja viestintävaliokunnan varajäsen.

Lisäksi Elo on Helsingin ja Uudenmaan kansanedustajien neuvottelukunnan varapuheenjohtaja. 

Elo on ollut Uudenmaan liiton hallituksen eli maakuntahallituksen varajäsen vuodesta 2017.

Poliittisia näkemyksiä
Tiina Elo on ilmoittanut keskittyneensä luottamustoimissaan muun muassa ympäristön- ja luonnonsuojeluun, ilmastonmuutoksen torjuntaan, kaupunkisuunnitteluun, asuntopolitiikkaan, kestävään liikkumiseen ja sisäilmaongelmien ratkomiseen.

Yksityiselämä
Tiina Elo on naimisissa ja hänellä on aikuinen tytär.

Lähteet

Nykyiset kansanedustajat
Vihreän liiton poliitikot
Espoon kaupunginvaltuutetut
Uudenmaan vaalipiiri
Vuonna 1971 syntyneet
Elävät henkilöt
JLL Finland

JLL Finland on kiinteistökehitysalan yhtiö.

JLL Finland työllistää Suomessa noin 60 henkilöä.

Yhtiön toimitilat sijaitsevat Helsingin keskustassa, World Trade Centerissä. JLL Finlandin toimitusjohtajana on ollut 2007-2019 Tapani Piri ja 2020 alkaen Tero Lehtonen.

JLL Finlandin emoyhtiö JLL on listattu New Yorkin pörssiin. Ethisphere Institute on valinnut yhtiön 12 peräkkäisenä vuotena maailman eettisimpien yritysten joukkoon.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Jones Lang LaSalle Finland Oy 

Suomalaiset kiinteistönvälitysyritykset
Antipatris

Antipatris () oli antiikin aikainen kaupunki Palestiinassa nykyisen Israelin alueella. Sen arkeologinen kohde ja tell eli rauniokumpu tunnetaan nykyisin nimellä Tel Afek (; aiemmin myös Râs el 'Ain, ראש העין).

Maantiede 

Antipatris sijaitsi Sharonin tasangon (myös Saaronin tasanko) ja Samarian kukkuloiden välisellä hedelmällisellä tasangolla, jolla oli useita vesilähteitä ja paljon puita. Kaupungin vierestä virtasi joki, ja sen kautta kulkivat Via Maris eli ”Meren tie” sekä tie Caesarea Maritimasta eli Kesareasta Jerusalemiin. Nykyisin kaupungin paikka on noin 18 kilometriä koilliseen Tel-Avivista.

Historia 

Antipatriin paikalla on ollut asutusta kalkoliittiselta kaudelta noin 4500 eaa. lähtien, ja myöhemmin läpi kanaanilaisen pronssikauden sekä israelilaisen rautakauden. Kaupunki on yhdistetty egyptiläisten lähteiden ja Vanhan testamentin kaupunkiin nimeltä Afek. Se esitetään yhdeksi kaupungeista, jonka israelilaiset valtasivat Joosuan johdolla ja myöhemmin uudestaan kuningas Daavidin aikana. Valtakunnan jakaannuttua vuonna 928 eaa. Afek oli osa pohjoista Israelin kuningaskuntaa.

Varhaisella hellenistisellä kaudella paikalla oli linnoitus, joka tunnettiin paikan lähteiden ansiosta nimellä Pegai. Johannes Hyrkanos valtasi sen Hasmonien hallitsijasuvulle vuonna 132 eaa. Aleksanteri Jannaios linnoitutti koko joen varren Pegaista rannikolle saakka. Pompeius Suuri rakennutti kaupungin uudelleen vuonna 63 eaa. sen jälkeen kun roomalaiset olivat vallanneet Juudean. Hän antoi kaupungille uuden nimen Arethusa (myös Arethuse).

Antipatriin kaupungin perusti Herodes Suuri ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Hän nimesi sen isänsä Antipatroksen kunniaksi. Kaupungin asukkaasta käytettiin kreikaksi etnonyymiä Antipatritēs ().

Antipatris ei esiinny Uudessa testamentissa Jeesuksen toimintapaikkojen joukossa. Se mainitaan kuitenkin paikkana, jossa Paavali vietti vuonna 63 jaa. yön, kun sotilaat olivat viemässä häntä Caesareaan. Kaupunki oli olemassa vielä myöhäisellä roomalaisella kaudella 132–324, joka oli sen huippukautta. Antipatris taantui vuoden 363 suuren maanjäristyksen jälkeen. Vuoteen 638 kestäneellä bysanttilaisella kaudella se oli vain pieni sotilastukikohta.

Ristiretkiaikana kaupungin paikalle rakennettiin linna. Osmanivallan aikana 1571–1574 sen jäännösten päälle rakennettiin uusi linna, joka tunnettiin nimellä Binar Bashi.

Rakennukset ja löydökset 

Antipatriin paikalla on säilynyt tai kaivettu suhteellisen vähän antiikin aikaisia jäänteitä. Roomalaisen kauden kaupungista on paikannettu muun muassa forum sekä pääkatu cardo maximus, jonka varrelta on löydetty julkisten rakennusten ja liiketilojen jäänteitä. Löydöksiin lukeutuu myös mausoleumi, joka koostuu vestibyylistä ja yhdestä hautakammiosta. Merkittävimmät historialliset jäänteet paikalla ovat osmaniaikaisen linnan rauniot.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Antiikin Palestiinan kaupungit
Arkeologiset kohteet Israelissa
Samaria

Samaria (, ) tai Samariá () voi viitata seuraaviin:

 Samaria, muinainen kaupunki Palestiinassa – nimen yleisin viittauskohde Vanhan testamentin aikaan
 Samaria, muinainen alue Palestiinassa – nimen yleisin viittauskohde Uuden testamentin aikaan
 samarialaiset, juutalainen lahko

 Samarián rotko, rotko Kreetan saarella Kreikassa
 Samariá, autio kylä Samarián rotkossa