joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
BC Sisu

Isojoenrannan Sisu (Basketball Club Sisu) on vuonna 1961 perustettu porilainen koripalloseura. Sen joukkueet pelaavat sarjoissa nimellä BC Sisu.

Historia 

Porissa koripallon huippukaudet ajoittuvat 50- ja 60-luvuille. Tunnetuimpia porilaislähtöisiä koripallovaikuttajia ovat mm. Pekka Markkanen ja Eero Saarinen. Isojoenrannan kaupunginosassa toimintansa aloittanut Sisu oli urheilun yleisseura aina vuoteen 1992 saakka, jonka jälkeen se keskittyi pelkästään koripalloon. Aikaisemmin seura tunnettiin muun muassa yleisurheilujaostostaan.

Koripallossa seuran edustusjoukkue on esiintynyt parhaimmillaan miesten I-divisioonassa 90-luvun alkupuolella. BC Sisun edeltäjäjoukkue pelasi kauden mestaruussarjassa 50- ja 60-lukujen taitteessa. Kaudella 2015–2016 BC Sisu pelasi miesten alueellisessa II-divisioonassa, josta se selviytyi valtakunnallisen divisioonan karsintaturnaukseen muttei noussut.

2010-luvulla BC Sisun harrastajamäärät ovat kasvaneet ja junioritoiminta kehittynyt huomattavasti: seurassa pelasi kaudella 2015–2016 kahdeksan juniorijoukkuetta, kun vielä vuonna 2011 junioritoiminta oli lähes kokonaan hiipunut. Sisun kauden 2012-2013 II-divisioonan miehistöstä Jyrki Nieminen esiintyi Korisliigan UU-Korihaiden edustusjoukkueessa kaudella 2013-2014.

Pyörätuolikoripallo 

Pyörätuolikoripallon SM-sarjassa BC Sisu pelasi kaudella 2011–2012. Kolmanneksi sijoittuneen joukkueen riveissä esiintyi muun muassa pyörätuolikelaaja Leo-Pekka Tähti.

Lähteet 
 Suomen Koripalloliiton tilastopalvelu
 BC Sisun riveistä Korisliigaan  satakunnanviikko.fi

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Seuran kotisivut

Suomalaiset koripalloseurat
Porilaiset urheiluseurat
Pyörätuolikoripallon SM-sarja

Pyörätuolikoripallon SM-sarja on ollut SIU (Suomen Invalien Urheiluliiton) ja Suomen Koripalloliiton järjestämä pyörätuolikoripallon korkein sarjataso Suomessa. Ensimmäistä kertaa sarja pelattiin kaudella jo 1970-luvun loppupuolella 1977-. Sarja on tunnettu joinakin vuosina PT-keskus League -nimisenä.

Pyörätuolikoripallon SM-sarja pelataan sekä miehille että naisille tarkoitetuilla sekajoukkueilla. Vuosina 1988–2012 pelattiin myös alempaa sarjatasoa I-divisioonaa.

Suomalaisjoukkueiden lisäksi SM-sarjassa on ollut mukana venäläinen Nevski Alijans Pietarista.

Joukkueet kaudella 2014–2015 
Kaudella 2014–2015 Pyörätuolikoripallon SM-sarjassa on mukana neljä joukkuetta. Runkosarjan ottelut järjestetään turnausmuodossa eri paikkakunnilla, jonka jälkeen pelataan välierät ja loppuottelut.

Salon Vilpas
Pussihukat, Vantaa
TaNMKY, Tampere
Turun Riento

Mitalistit 

Suomen koripallosarjat
Vammaisurheilu
Hanhela

Hanhela on suomalainen sukunimi:

Aki Hanhela (s. 1989), pesäpalloilija
Heino Hanhela (s. 1953), luontokuvaaja
Martti Hanhela (s. 1955), luontokuvaaja
Holma

Holma voi tarkoittaa seuraavia:

Paikannimenä
Holma, asuinalue Lahdessa
Holma, kartano Orivedellä
Holma, saari ja kylä Dragsfjärdissä Kemiönsaarella
Holma, saari Painiossa Somerniemellä Somerolla

Sukunimenä
Antti Holma (s. 1942), taidegraafikko
Antti Holma (s. 1982), näyttelijä
Eetu Holma (s. 1983), jääkiekkoilija
Eevaliisa Holma-Kinnunen (1930–2014), nukketaiteilija, kirjoittaja ja opettaja 
Hanna Holma (s. 1967), taidemaalari ja -graafikko
Harri Holma (ent. Hellman; 1886–1954), suurlähettiläs, assyrologi
Heikki Holma (1917–1991), merikapteeni, merenkulkuneuvos ja toimitusjohtaja
Heikki Holma, (s. 1945), kenraalimajuri
Juha Holma (s. 1960), kuoronjohtaja
Karl Holma (ent. Hellman; 1883–1949), asianajaja, pankinjohtaja, kansanedustaja
Kauko Holma (1911–1984) maanviljelijä ja järjestöjohtaja, maatalousneuvos
Klaus Holma (1914–1944) taidehistorioitsija, kirjailija
Kyösti Holma (s. 1942), oikeustieteen professori
Matti Holma (ent. Suorsholma; 1817–1900), alahärmäläinen talonpoika, lautamies ja valtiopäivämies
Pekka Holma (1938–2015), arkkitehti
Rasmus Holma (s. 1992), jalkapalloilija.

Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Ritarijalokotka

Ritarijalokotka (Spizaetus tyrannus) on haukkojen heimoon kuuluva lintu.

Sitä tavataan Väli-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjoisosissa seuraavissa maissa: Argentiinassa, Belizessa, Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Costa Ricassa, Ecuadorissa, El Salvadorissa, Ranskan Guyanassa, Guatemalassa, Guayanassa, Hondurasissa, Meksikossa, Nicaraguassa, Panamassa, Paraguayssa, Perussa, Surinamessa, Trinidad ja Tobagossa ja Venezuelassa.

Sen levinneisyysalue on laaja, ja sitä esiintyy runsaasti, mutta populaation arvellaan kuitenkin olevan pienenemässä.

Sen elinpiiriä ovat lähinnä kosteat alavat mutta myös vuoristometsät 2000 metrin korkeuteen.

Sen ravintoa ovat niinkin suuret linnut kuin tukaanit ja kaklattajat mutta myös pienet apinat, oravat, käärmeet ja sisiliskot.

Lennossa sen siivet ovat lyhyet, leveät ja pyöreäkärkiset.

Alalajit
Sillä on kaksi alalajia:
 Spizaetus tyrannus serus Friedmann, 1950
 Spizaetus tyrannus tyrannus (Wied-Neuwied, 1820)

Lähteet

Haukat
Amanda Kotaja

Amanda Kotaja (s. 3. tammikuuta 1995 Vampula) on suomalainen pyörätuolikelaaja.

Vampulan Urheilijoita edustava Kotaja kokeili pyörätuolikelausta ensimmäisen kerran Junior Games -syyskisoissa 2003. Pyörätuolikelauksen harjoittelun hän aloitti 13-vuotiaana kesällä 2008. Hän asuu Helsingissä ja on valmistunut ylioppilaaksi Mäkelänrinteen urheilulukiosta keväällä 2015. 

Vuonna 2012 Kotaja voitti Alankomaiden Stadskanaalissa 100 ja 400 metrin ratakelauksien EM-kultaa. Lontoon paralympialaisissa hän sijoittui 100 metrin kelauksessa neljänneksi uudella Euroopan ennätyksellä. Lyonin MM-kilpailuissa 2013 Kotaja saavutti hopeaa 200 metrillä ja pronssia 100 metrillä. Vuonna 2014 hän uusi 100 metrin Euroopan-mestaruutensa Swanseassa ja sijoittui 400 metrillä pronssille. Dohan MM-kisoissa 2015 hän saavutti 200 metrillä kultaa, 100 metrillä hopeaa ja sijoittui 400 metrillä kahdeksanneksi.

Vuonna 2017 Lontoon MM-kisoissa Kotaja ylsi 100 metrillä uransa toiseen maailmanmestaruuteen T54-luokassa ajalla 16,62. Tätä ennen kisat olivat olleet Kotajalle vaikeat, sillä häneltä jäi kisoissa kaksi matkaa väliin vatsataudin vuoksi. Vuoden 2019 MM-kisoissa Kotaja voitti mestaruuden 100 metrin kelauksessa.

Vuoden 2020 paralympialaisissa Tokiossa Kotaja voitti hopeaa 100 metrillä ajalla 15,93 häviten kullan ainoastaan kolmella sadasosasekunnilla.

Lähteet
Urheilijaprofiili Suomen paralympiakomitea (arkistoitu versio)

Viitteet 

Suomalaiset pyörätuolikelaajat
Suomalaiset paralympiamitalistit
Vuonna 1995 syntyneet
Elävät henkilöt
Murtolahti

Murtolahti on Nilsiän eteläosassa sijaitseva kylä. Se rajoittuu Kuopion ja Juankosken kaupunkeihin sekä Siilinjärveen. Murtolahdesta on suhteellisen lyhyet matkat Siilinjärvelle, Nilsiän keskustaan ja Juankoskelle. Talvisaikaan matka Siilinjärvelle ja Kuopioon lyhenee Kohtirannasta lähtevän jäätien ansiosta oleellisesti. Murtolahden kylän läpi kulkee kestopäällystetie, alkaen kantatie 75:ltä Pajulahdesta, jatkuen (tosin sorapäällysteisenä) Muuruvedelle.

Lähteet 
Murtolahden kyläsuunnitelma.

Aiheesta muualla 
http://www.murtolahti.fi/
http://www.murtolahti.fi/images/murtolahti.pdf 

Nilsiän kylät
Muototerä

Muototerä Oy on suomalainen vuonna 1953 perustettu vesileikkausteknologiayhtiö. Yritys valmistaa päätuotteina vesileikkauskoneita FinJet-brändin alla sekä tarjoaa vesileikkausta alihankintana. Yrityksellä on myös tuoteperhe hakeseuloista, joita valmistetaan paperi-, sellu- ja sahateollsiuuden tarpeisiin. Yhtiö toimii Tampereella Nekalassa.

Historia
Muototerä Oy:n juuret ulottuvat 1950-luvulle, kun Sakari ja Matti Patjas ostivat Hotti Oy:n liiketoiminnan 1953 ja alkoivat valmistaa leikkuuteriä Suomen kenkäteollisuudelle. Muototerän ensimmäiset tuotteet olivat kenkäteollisuudelle suunnattuja leikkuuteriä. Koneiden valmistus aloitettiin 60-luvun lopussa meistikoneita tekemällä. Toiminta laajeni nopeasti niin, että uusiksi tuotteiksi tulivat myös erilaiset lävistimet ja muut kenkäteollisuudessa tarvittavat tuotantokoneet. Konetuotanto osoittautui hyväksi ja toimivaksi liiketoimintakonseptiksi ja sitä laajennettiin lisää. 1970 ja -80 luvuilla Muototerä alkoi valmistaa koneita myös muille teollisuudenaloille. Vesileikkauskoneiden valmistus aloitettiin ensimmäisenä Suomessa 1987 ja siitä lähtien Muototerä on ollut Euroopan merkittävimpiä vesileikkaussovellusten valmistajia. Samana aikana Muototerä alkoi myös valmistaa hakeseuloja sellutehtaiden tarpeisiin ja aktiivisen tuotekehityksen tuloksena vielä nykyäänkin Muototerä tekee korkeaa teknologiaa sisältäviä automaattisia hakeseuloja. Nykyisiin tiloihin Tampereen Nekalassa Muototerä muutti 1978. Uudet ja modernit tilat antoivat tilaa myös liiketoiminnan kasvulle ja tiloja onkin laajennettu kolmeen otteeseen vuosina 1980, 1985 ja edellisen kerran 2008.

Aiheesta muualla

Patjas, Sakari, 2006. Muototerän Historiaa 1953-1994. Tampere, Suomi. Fast Point Oy, 104 sivua.

www.muototera.fi

Suomalaiset yritykset
CP-jalkapallo

CP-jalkapallo on jalkapallosta sovellettu vammaisurheilulaji CP-vammaisille ja niille, jotka ovat saaneet aikuisiällä vamman, jonka oireet ovat samantapaiset kuin CP-vammassa. Merkittävimpiä eroja tavalliseen jalkapalloon ovat pelaajien määrä sekä kentän koko.

Paralympialaisten ohjelmassa CP-jalkapallo on ollut vuodesta 1984 lähtien. CP-jalkapallossa järjestetään MM-kilpailut sekä muun muassa EM-kilpailut.

Suomen CP-jalkapallomaajoukkue on perustettu vuonna 1999. Joukkue on ollut mukana maailmanmestaruuskilpailuissa 2011 sekä kolmissa EM-kilpailuissa.

Säännöt
CP-jalkapallossa noudatetaan FIFAn sääntöjä seuraavin poikkeuksin:
7 pelaajan joukkueet
peliaika 2×30 minuuttia, 15 minuutin tauko 
pelikenttä 75×55 metriä
maalit 5×2 metriä
pelivälineenä normaali FIFA:n hyväksymä jalkapallo
ei paitsiota
sivurajaheitto voidaan antaa myös vierittämällä
kentällä vähintään yksi luokan 5 tai 6 pelaaja sekä enintään kaksi luokan 8 pelaajaa
mikäli joukkueessa ei ole yhtään luokan 5 tai 6 pelaajaa, joutuu se aloittamaan pelin kuudella pelaajalla

Pelaajien luokittelu
Pelaajat on jaettu  kansainvälisen CP-vammaisten urheilujärjestön CPISRAn luokituksen mukaan neljään eri ryhmään.
Luokka C5:  Saattavat tarvita apua kävelyssä, mutta pystyvät ilman avustajaa seisomaan ja potkaisemaan.
Luokka C6: Pystyvät kävelemään ilman apua, mutta heillä on liikkumisessaan silmin havaittavia vaikeuksia.
Luokka C7: Pelaajat, joilla on toispuolihalvaus. 
Luokka C8: Pelaajat, joilla on lievä toispuolihalvaus. He kävelevät ja juoksevat vaivatta.

Lähteet
Suomen paralympiakomitea
Suomen CP-jalkapallomaajoukkueen kotisivut

Lisää aiheesta
Jalkapallo CP-ISRA:n kotisivuilla

Vammaisurheilu
Jalkapallon muunnelmat
Elomaa

Elomaa on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

 Aarne Elomaa (1926–2008), taidemaalari
 Antti Elomaa (1929–2015), urheilija
 Erkki Elomaa (1936–1989), arkkitehti
 Heikki Elomaa (1926–2007), arkkitehti
 Heikki Elomaa (s. 1986), kilpapurjehtija
 Inkeri Elomaa (s. 1942), lääkäri ja professori
 Jere Elomaa (s. 1998), näyttelijä
 Kike Elomaa (s. 1955), kehonrakentaja, laulaja ja poliitikko
 Päivikki Elomaa (s. 1931), urheilija
 Sameli Elomaa (1889–1967), pelimanni ja harmonikanvalmistaja
 Simo Elomaa (1925–2016), ammattiyhdistysvaikuttaja
 Toivo Elomaa (1893–1944), eversti ja yleisesikuntaupseeri
 Toivo Elomaa (1904–1980), sanoittaja
 Tuula Elomaa (s. 1943), näyttelijä
 Vieno Elomaa (1909–1994), taidemaalari ja -graafikko
 Vilho Elomaa (1893–1926), kirjallisuuden suomentaja
 Viljo Elomaa (1897–1966), urheilija.

Sukunimet
Komsi

Komsi on suomalainen sukunimi. Komsi-nimisiä henkilöitä:

 Annikki Komsi (1919–2009), kirjailija
 Anu Komsi (s. 1967), sopraanolaulaja
 Kari Komsi (taiteilijanimeltään Simo Ralli), muusikko ja kirjailija
 Piia Komsi (s. 1967), sopraanolaulaja ja sellisti
 Ville Komsi (s. 1946), poliitikko, vihreiden kansanedustaja
Erola

Erola on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Jan Erola (s. 1969), toimittaja, kustannuspäällikkö
Jani Erola, sosiologian professori
Judy Erola (s. 1934), kanadalainen poliitikko
Lasse Erola (s. 1946), toimittaja
Marko Erola (s. 1968), toimittaja
Urkurakentamo Matti Erola Oy (Urkurakentamo-Orgelbyggeri Matti Erola Oy), urkujenrakentamo
Jari Virman

Jari Juhani Virman (s. 1976) on suomalainen näyttelijä. Hän työskentelee freelance-näyttelijänä teatterissa, elokuvissa, televisiossa sekä radioteatterissa.

Vuosina 2000–2005 Virman opiskeli näyttelemistä Teatterikorkeakoulussa ja valmistui vuonna 2005 teatteritaiteen maisteriksi. Virman on näytellyt muun muassa Ryhmäteatterissa, KOM-teatterissa, Suomen Kansallisteatterissa ja Helsingin Kaupunginteatterissa.

Virman on näytellyt elokuvissa Joki (2001),  Betoniyö (2013), The Liberation of Skopje (2016),  Armomurhaaja (2017) ja Metsäjätti (2020). Toukokuussa 2014 Virman palkittiin European Cinema Festivalilla parhaasta sivuosasta elokuvassa Betoniyö . Hän oli roolista ehdolla myös parhaan miessivuosan Jussin saajaksi.

Virman on näytellyt televisiosarjoissa Ihan sama (2014), Mustat lesket (2014–2016), Punainen kolmio (2016), Aallonmurtaja (2017–2020), Presidentti (2017), Ivalo (2018)  Pientä laittoa (2019) ja Kaikki Synnit (2020).

Radioteatterissa hän on näytellyt mm. Antero Rokkaa Tuntematoman sotilas -radiokuunnelmassa (2014).

Lähteet 

Suomalaiset näyttelijät
Vuonna 1976 syntyneet
Elävät henkilöt
Unsung Heroes

Unsung Heroes on Ensiferumin viides studioalbumi, joka julkaistiin 27. elokuuta 2012.

Taustaa 
Helmikuussa 2012 yhtye ilmoitti aloittaneensa viidennen albuminsa äänitykset. Huhtikuun alussa Ensiferumin basisti Sami Hinkka ilmoitti äänitysten päättyneen. Albumin nimi julkistettiin toukokuussa ja julkaisupäiväksi ilmoitettiin 27. elokuuta 2012. Kesäkuun lopulla julkistettiin myös aiempien albumeiden kansikuvat tehneen Kristian Wåhlinin toteuttama kansikuva.

Kesäkuussa julkaistiin kappaleen ”In My Sword I Trust” musiikkivideo.

Kappaleet

Kokoonpano

Yhtye 
 Petri Lindroos – murinalaulut, kitara, taustalaulu
 Markus Toivonen – kitara, puhtaat laulut, taustalaulu
 Sami Hinkka – basso, puhtaat laulut, taustalaulu
 Janne Parviainen – rummut
 Emmi Silvennoinen – koskettimet, taustalaulu

Vierailevat muusikot 
 Vesa-Matti Loiri – puhe (Pohjola)
 Laura Dziadulewicz – laulu (Celestial Bond)
 Ulla Bürger – sopraanolaulu (Passion, Proof, Power)
 Lassi Lógren – avainviulu
 Timo Väänänen – kantele
 Pasi Puolakka – huilu
 Kasper Mårtenson – Moog-syntetisaattori
 Volk-Man, Ady & Fuchs (Die Apokalyptischen Reiter) – taustapuhe (Passion, Proof, Power)

Tuotanto 
 Hiili Hiilesmaa – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
 Svante Forsbäck – masteroija
 Kristian Wåhlin – kansikuva
 Helgorth – kansilehtisen suunnittelu

Arvostelut 
 Angry Metal Guy: 
 Imperiumi.net: 7+
 Kaaoszine: 9/10
 Soundi:

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 Unsung Heroes discogs.com -sivustolla

Vuoden 2012 albumit
Ensiferumin albumit
Hiili Hiilesmaan tuottamat albumit
Sallinen

Sallinen on suomalainen sukunimi:

Mauste-Sallinen, naantalilainen vuonna 1961 perustettu mauste- ja leivontuotealan yritys

Sukunimi
Aatto Sallinen (1906–1944), kommunisti
Aino Sallinen (ent. Sallinen-Kuparinen, s. 1947) Jyväskylän yliopiston rehtori, puheviestinnän professori
Antti Sallinen (1879–1939), kansanedustaja (maalaisliitto)
Anu Hälvä (oik. Hälvä-Sallinen) (s. 1964), näyttelijä ja laulaja
Aulis Sallinen (s. 1935), säveltäjä
Eero Sallinen (1919–1973), lasitaiteilija
Emma Sallinen (s. 1995), pesäpalloilija
Erkki Sallinen (1680–1758), sissipäällikkö pikkuvihan aikana
 Hannu Sallinen, 51koodia -yhtyeen laulaja ja keulakuva
Ida Sallinen (1870–1976), yksi pitkäikäisimmistä suomalaisista
Irja Salla oik. Taju Birgitta Tiara Sallinen (1912–1966), kirjailija
Jere Sallinen (s. 1990), jääkiekkoilija
Jon Sallinen (s. 2000), freestylehiihtäjä
Kaarlo Sallinen (1875–1936), Kuopion ensimmäinen kaupunginjohtaja 1929
Kari Sallinen (s. 1959), suunnistaja
Lauri Sallinen (s. 1979), kirjailija
Lauri Sallinen (s. 1982), klarinetisti
Mari Sallinen (s. 1982), pesäpalloilija 
Olli Sallinen, muotoilija, toinen Saana ja Olli -yrityksen omistajista
Onni Sallinen (1920–1978), pesäpalloilija
Oskari Sallinen (s. 2001), jalkapalloilija
Petteri Sallinen (s. 1962), näyttelijä ja ohjaaja
Raili Sallinen (o.s. Hyvärinen, s. 1938), hiihtosuunnistaja ja viestisuunnistuksen maailmanmestari 
Reijo Sallinen (s. 1942), eversti
Satu Sallinen (1968−1997), henkirikoksen uhri
Senni Sallinen (s. 1997), pesäpalloilija
Seppo Sallinen, Suomen ensimmäisen heavy-yhtyeen Hard Rock Sallinen laulaja
Tomi Sallinen (s. 1989), jääkiekkoilija
Tuomas Sallinen (s. 1958), yleisurheilija, päälaji kolmiloikka
Tuomas Sallinen (s. 1958), elokuvaohjaaja ja muusikko
Tyko Sallinen (1879–1955), ekspressionistinen taidemaalari

Sukunimet
Vänttinen

Vänttinen tai Wänttinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Ahti Vänttinen, Muusikkojen liiton puheenjohtaja
Armas Vänttinen (1904–1972), kauppias ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Christian Vänttinen (s. 1999), pika- ja keskimatkojen juoksija
Eino Vänttinen (s. 1897), everstiluutnantti ja jalkaväkirykmentin komentaja
Ernest Wänttinen (1871–1922), rehtori, oppikirjojen tekijä ja suomentaja
Jussi Vänttinen, baritonilaulaja
Lassi Vänttinen (s. 1980), salibandypelaaja
Marcus Vänttinen (s. 1987), vapaaottelun ammattilainen
T. V. O. Vänttinen, muusikko
Tuomas Vänttinen (s. 1983), jääkiekkoilija.
Steffen Fetzner

Steffen Fetzner (s. 17. elokuuta 1968 Karlsruhe) on saksalainen pöytätennispelaaja. Fetzner voitti olympiahopeaa Barcelonasta 1992 miesten nelinpelistä yhdessä Jörg Roßkopfin kanssa.

Lähteet
Steffen Fetznerin tilastoja ITTF:n sivuilla 

Saksalaiset pöytätennispelaajat
Saksalaiset olympiamitalistit
Vuonna 1968 syntyneet
Elävät henkilöt
Kymen Seudun Osuuskauppa

Kymen Seudun Osuuskauppa on S-ryhmään kuuluva alueosuuskauppa, joka aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2013, kun eteläkymenlaaksolainen Osuuskauppa Ympyrä ja pohjoiskymenlaaksolainen Osuuskauppa Ympäristö yhdistyivät. Vuoden 2019 lopussa osuuskunnalla oli 86 004 jäsentä (78,9 prosenttia alueen talouksista) ja 1 553 työntekijää.

Historia
1980-luvun alun rakenneuudistuksissa Osuuskauppa Ympyrään liitettiin kotkalainen Osuusliike Liitto sekä Miehikkälän ja Virolahden osuuskaupat, ja Osuuskauppa Ympäristöön iittiläinen Osuusliike Oma-Pohja sekä anjalankoskelainen, aiemmin sippolalainen Liikkalan Osuuskauppa. Aiemmin vuoden 1970 alussa Osuuskauppa Ympäristö muodostui, kun aiempaan Ympäristön Osuusliikkeeseen sulautettiin sippolalaiset Kaipiaisten, Kymenrannan (toimi Inkeroisissa) ja Myllykosken Osuuskaupat sekä Valkealan Utissa toiminut Osuusliike Jykevä.

Osuuskauppa Ympyrän ja Osuuskauppa Ympäristön edustajistot päättivät yhdistää osuuskaupat Kymen Seudun Osuuskaupaksi 3.5.2012. Uuden yhtiön kotipaikaksi valittiin Hamina ja konttorin sijaintipaikaksi Kouvola. Kilpailuvirasto hyväksyi kaupan myöhemmin toukokuussa.

Toiminta
Vuonna 2019 Kymen Seudun Osuuskaupan konsernin verollinen myynti oli 558,8 miljoonaa euroa. Samana vuonna osuuskaupan jäsenille maksettiin etuja yhteensä 20 miljoonaa euroa (bonusta ja maksutapaetua 14,8 miljoonaa euroa sekä ylijäämän palautusta 5,2 miljoonaa euroa), mikä tarkoittaa keskimäärin 232 euron palautusta jokaiselle osuuskaupan jäsenelle.

Toimipaikat

Prisma

Autokaupat

S-rauta

ABC

S-market

Sale

Sokos ja Emotion

Sokos Hotels

Ravintolat
Amarillo Kotka
Amarillo Kouvola
Frans & Rose Kouvola
Frans & Rosalie Kotka
Rosso Kuusankoski
Rosso Kouvola
Ravintolamaailma Pasaati Kotka
Ravintolamaailma Prisma Kotka
Ravintolamaailma Prisma Kouvola
Venn Kotka
Coffee House Kouvola
Players Sports Bar Kotka
Pub Old Tom Kouvola
Ravintola Karoliina Kotka
Ravintola Banketti Kouvola
Public Corner Kotka
Raveliini Kouvola
Hesburger Hamina
Hesburger Prisma Kotka
Hesburger Lasipalatsi Kouvola 
Hesburger Prisma Kouvola 
Hesburger Tornionmäki Kouvola
Hesburger Kuusankoski

Hallinto
Kymen Seudun Osuuskaupan toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana on toiminut 15.3.2017 alkaen kauppatieteiden maisteri Harri Miettinen. Osuuskaupan hallintoneuvostoon kuuluu 22 jäsentä, joista kaksi on henkilöstön edustajia. Osuuskaupan hallituksessa on toimitusjohtajan lisäksi neljä hallintoneuvoston valitsemaa jäsentä. Johtoryhmään kuuluu toimitusjohtajan lisäksi neljä muuta jäsentä.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Kymen Seudun Osuuskaupan verkkosivut

Alueosuuskaupat
Kymenlaakso
Kotilainen

Kotilainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Arto Kotilainen (s. 1964), kirjailija
Arvo Kotilainen (1897–1949), kuvittaja, elokuvalavastaja ja taidemaalari
Esa Kotilainen (s. 1946), kosketinsoittaja ja säveltäjä
Harri Kotilainen (s. 1963), raviohjastaja ja -valmentaja
Juha Kotilainen (s. 1955), oopperalaulaja
Juho Kotilainen (1814–1876), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Kimmo Kotilainen, kommodori, Merisotakoulun johtaja
Lari Kotilainen (s. 1974), suomen kielen tutkija
Marco Kotilainen (s. 1986), ruotsalainen jalkapalloilija
Markku Kotilainen (s. 1953), taloustieteilijä ja tutkimusjohtaja
Mauno Kotilainen (1895–1961), kasvitieteilijä
Otto Kotilainen (1868–1936), säveltäjä
Peter Kotilainen (s. 1994), salibandynpelaaja
Sakke Kotilainen, iskelmälaulaja
Sirkku Kotilainen, tutkija ja kasvatustieteilijä
Teja Kotilainen (s. 1978), äänilevytuottaja ja manageri
Teuvo Kotilainen (1925–2010), kuvanveistäjä
Timo Kotilainen, sotilaskapellimestari
Torsti Kotilainen (1896–1981), eversti ja rykmentin komentaja
Väinö Kotilainen (1887–1959), varatuomari, vuorineuvos ja ministeri
Kervinen

Kervinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Esa Kervinen (1929–2016), kivääriampuja
Jukka-Pekka Kervinen (s. 1961), säveltäjä ja runoilija
Keijo Kervinen, sarjakuvapiirtäjä
Marjo-Riitta Kervinen (s. 1950), laulaja
Olli Kervinen (1924–1997), kansanedustaja (Keskusta), kotiseutuneuvos
Tomi Kervinen (s. 1975), teatterintekijä, opettaja ja sosiaalikasvattaja
Wang Tao (pöytätennispelaaja)

Wang Tao (s. 13. joulukuuta 1967) on kiinalainen pöytätennispelaaja ja seitsemänkertainen maailmanmestari, Barcelonan olympialaisissa Wang voitti nelinpelissä kultaa yhdessä Lu Linin kanssa.

Lähteet 

 Wang Tao kiinan olympiakomitean sivuilla 
 Wang Tao:n tilastoja ITTF:n sivuilla 

Kiinalaiset olympiavoittajat
Kiinalaiset pöytätennispelaajat
ITTF Hall of Fame
Vuonna 1967 syntyneet
Elävät henkilöt
Tirkkonen

Tirkkonen on suomalainen sukunimi:

Aarne Tirkkonen (1904–1932), suomalainen viulutaiteilija ja konserttimestari
Antti Tirkkonen (s. 1971), suomalainen jääkiekkoilija
Harri Tirkkonen (1930–2018), näyttelijä
Jussi Tirkkonen (1883–1934), räätäli, näyttämönjohtaja ja kansanedustaja (SDP)
Laura Tirkkonen-Rajasalo, biokemisti
Maria Tirkkonen (1842–1919), kauppias
Margit Tirkkonen (1914–1988), tanssitaiteilija ja näyttelijä
Nikolai Tirkkonen (1875–1926), kauppias ja kauppaneuvos
Paavo Tirkkonen (1947–2012), jääkiekkoilija
Panu Tirkkonen (s. 1997), kuulantyöntäjä
Paul Tirkkonen (1884–1968), kreikkalais-roomalaisen tyylin painija
Pekka Tirkkonen (s. 1968), jääkiekkoilija ja SaiPan valmentaja
Rami Tirkkonen (s. 1993), futsal-pelaaja
Samuel Tirkkonen (s. 2002), pesäpalloilija
Sinikka Tirkkonen (s. 1954), runoilija
Sonja Tirkkonen-Condit (s. 1940), käännöstieteilijä
Tapani Tirkkonen, keksijä
Tauno Tirkkonen (1898–1976), Helsingin yliopiston prosessioikeuden professori
Theodor Tirkkonen (1883–1951), kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.

Katso myös
Oili Mäki oik. Tirkkonen o.s. Muru (1925–2011), taiteilija ja professori.
Aleksandr Mosolov

Aleksandr Vasiljevitš Mosolov (; 29. heinäkuuta 1900 Kiova – 12. heinäkuuta 1973 Moskova) oli venäläinen säveltäjä. Hänet otettiin Moskovan konservatorioon vuonna 1921, ja häntä opettivat Reinhold Glière ja Nikolai Mjaskovski. Uransa kukoistaessa 1920-luvun lopulla Mosolov keskittyi moderneihin musiikillisiin ideoihin. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa pianosonaatteja, sinfonioita ja oopperoita. Vuosina 1937–1938 Mosolov oli vangittuna gulagilla, ja vuonna 1942 hän palasi Moskovaan. Myöhemmällä urallaan hän kiinnostui kuorolle säveltämisestä. Hän hyödynsi musiikissaan kansanmusiikin vaikutteita, ja kun Stalinin aikana säveltäjän aiempaa kiinnostusta futurismia kohtaan ei suvaittu, kansanmusiikki veikin hänen kaiken huomionsa.

Mosolovin tunnetuin yksittäinen sävellys lienee orkesteriteos Teräsvalimo, jonka riitasoinnut kuvaavat koneiden voimaa. Se oli alkujaan osa Teräs-nimistä vuonna 1927 ensi-iltansa saanutta neliosaista balettisarjaa, jonka muut osat ovat kadonneet.

Lähteet 

Venäläiset säveltäjät
Vuonna 1900 syntyneet
Vuonna 1973 kuolleet
Futuristit
Marttinen

Marttinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aati Marttinen (s. 1997), jalkapallomaalivahti
Alpo Marttinen (1908–1975), Mannerheim-ristin ritari ja eversti sekä Suomen että Yhdysvaltain armeijassa
Annamari Marttinen (s. 1960), kirjailija
Anni Marttinen, taloustieteilijä ja feministi
Antti Marttinen (s. 1954), sarjakuvien suomentaja ja toimittaja
Auli Marttinen (ent. Palmer, s. 1961), pikajuoksija
Basilius Marttinen (1871–1943), kulkukauppias ja arkkiveisujen tekijä
Eero Marttinen (s. 1943), kirjailija ja toimittaja
Einar Marttinen (1895–1919), jääkärivänrikki ja Viron armeijan luutnantti
Erkki Marttinen (1926–2004), uimari ja vesipalloilija
Esko Marttinen (s. 1938), ampumahiihtäjä
Heidi Marttinen (s. 1990), yleisurheilija
Heikki Marttinen (1946–2010), yritysjohtaja muun muassa Imatran Voimassa ja Fortumissa
Hjalmar Marttinen (1884–1918), voimistelija, Jyryn komppanian päällikkö
Jaakko Marttinen (s. 1944), jääkiekkoilija
Jyri Marttinen (s. 1982), jääkiekkoilija
Kalle Edvard Marttinen (1896–1952), jääkärikersantti
Kirsi Marttinen (s. 1979), Suomen Keskustanaisten pääsihteeri
Lasse Marttinen (1926–2007), taidemaalari
Matias Marttinen (s. 1990), kansanedustaja (Kokoomus)
Miikka Marttinen (s. 1992), koripalloilija
Pentti Marttinen (s. 1927), näyttelijä
Riku Marttinen (s. 1987), keskimatkojen juoksija
Riku Marttinen (s. 1966), koripalloilija
Sinikka Kuula-Marttinen (1917–1981), pianotaiteilija
Tauno Marttinen (1912–2008), säveltäjä
Teppo Marttinen (s. 1997), jalkapallomaalivahti
Tittamari Marttinen (s. 1968), kirjailija
Veikko Marttinen (1917–2003), taidemaalari
Kirgisianvinttikoira

Kirgisianvinttikoira (Kirgizskaya Borzaya) l. taigan on kirgisialainen koirarotu. Sitä kasvatetaan jonkin verran Baltiassa ja Norjaan tuotiin ensimmäinen yksilö Argentiinasta vuonna 1992. Zwiazek Kynologiczny w Polsce (ZKP) eli Puolan Kennelliitto on tunnustanut sen viralliseksi roduksi.

Ulkomuoto 

Kirgisianvinttikoira on keskikokoinen tai kookas, pitkäkarvainen vinttikoira, joka tuo ulkoisesti mieleen salukin ja afgaaninvinttikoiran tai keskiaasianvinttikoiran ja afgaaninvinttikoiran välimuodon. Sillä on raskaampi rakenne, alemmas kiinnittyneet korvat ja tuuheampi karvapeite kuin sukulaisellaan keskiaasianvinttikoiralla, mutta pidempi runko ja lyhyempi karvapeite kuin afgaaninvinttikoiralla. Toisin kuin viimeksi mainitulla, kirgisianvinttikoiralla on lisäksi käpälissään paksun karvoituksen muodostamat "lumikengät", ja sapelinmuotoisen hännän pää kiertyy renkaaksi. 

Pitkä, tuuhea, kaksikerroksinen karvapeite on korvissa, raajojen yläosissa ja hännässä erittäin hapsuttunutta. Korvien hapsuja kutsutaan paikallisittain sanalla bourki. Väri vaihtelee vaaleanruskeasta mustaan, joko valkoisin merkein tai ilman. Urosten tulee olla vähintään 65 cm korkeita, ja nartut ovat yleensä n. 5 cm matalampia. Paino vaihtelee 15–25 kg välillä sukupuolesta riippuen.

Luonne ja käyttäytyminen 
Rotu on normaalisti metsästysmaaston ulkopuolella tyyni, viehättävä ja rauhallinen. Työssään se tunnetaan rohkeudestaan, sitkeydestään ja nopeudestaan. Sitä voidaan käyttää metsästykseen jopa yli 3 000 metrin korkeudessa.

Alkuperä 

Rotu on kotoisin Kirgisian ja Kiinan rajalla sijaitsevasta vaikeakulkuisesta Tienšan-vuoristosta, jossa se jalostettiin antiloopin, villilampaan, villivuohen, murmelin, mäyrän, ilveksen, ketun ja suden metsästykseen. Kansallinen rotumääritelmä kirjoitettiin vuonna 1995 ja rotu nimettiin kansallisaarteeksi vuonna 1996.

Nykyisin jäljellä arvioidaan olevan enää 1000 yksilöä, ja niitä risteytetään pienen populaatiokoon vuoksi erittäin paljon keskiaasianvinttikoiran kanssa. - tätä tapahtuu varsinkin Tšyin alueella. Rotua ei ole enää vuoden 1998 jälkeen saanut viedä ulos maasta ilman kirgiisialaisten virkamiesten antamaa erityislupaa.

Etymologia 
Taigan tarkoittaa "nopeaa".

Kuuluisia rodunedustajia 
23.11.2003 Kirgisian entinen presidentti Askar Akajev lahjoitti Norjan kuninkaalle Harald V:lle ja pääministerille Kjell Magne Bondevikille kaksi kirgisianvinttikoiran pentua.

Lähteet

Viitteet 

FCI:n ulkopuoliset rodut
Vinttikoirat
Aasialaiset koirarodut
Pöyry

Pöyry voi  tarkoittaa seuraavia:

 Pöyry Oyj, suomalainen suunnittelu- ja konsulttiyritys 
Pöyry, kylä Hirvensalmella

Sukunimi
Jaakko Pöyry (1924–2006), tekniikan tohtori, konsultointi- ja suunnitteluyritys Pöyryn perustaja
Kaisa Pöyry (1818–1892), kansanparantaja
Olli Pöyry (1912–1973), arkkitehti, professori
Pekka Pöyry (1939–1980), saksofonisti ja huilisti
Tapani Pöyry, Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen ylijohtaja
Toivo Pöyry (1911–1995), kolmiloikkaaja

Entisenä sukunimenä
Alice Kaira (vuoteen 1941 Pöyry; 1913–2006), taidemaalari
Sini Uunila, o.s. Pöyry (s. 1980), moukarinheittäjä
Paul Kustaanheimo

Paul Edwin Kustaanheimo (vuoteen 1935 Gustavsson; 12. huhtikuuta 1924 Turku – 24. elokuuta 1997 Tanska) oli suomalainen matemaatikko ja tähtitieteilijä, joka tutki esimerkiksi suhteellisuusteoriaa ja taivaanmekaniikkaa. Hän oli Helsingin yliopiston matematiikan apulaisprofessori vuosina 1958–1964, sovelletun matematiikan professori 1964–69 ja tähtitieteen professori  1969–1977. Vuonna 1965 hän julkaisi yhdessä Eduard Stiefelin kanssa niin kutsutun KS-muunnoksen, jolla poistetaan laskennalliset ongelmat, joita syntyy kappaleiden tullessa hyvin lähelle toisiaan ja liikeyhtälön nimittäjässä olevan etäisyyden lähestyessä nollaa. Hän myös ehdotti viikkokalenteriin siirtymistä.

Kustaanheimon nimitys tähtitieteen professoriksi johti vuonna 1969 Helsingin yliopiston observatorion valtauksena tunnettuun opiskelijoiden protestiin. Tämän seurauksena Kustaanheimo luopui professuurin hoitamisesta vuonna 1971 ja toimi sen jälkeen vuoteen 1975 Suomen Akatemian tutkijaprofessorina. Vuonna 1976 hän muutti pysyvästi Tanskaan ja oli 1976–1989 Tanskan insinööriakatemian matematiikan professori.

Tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1942 löytämä pikkuplaneetta 1559 Kustaanheimo on nimetty Paul Kustaanheimon mukaan.

Lähteet
Paul Kustaanheimo, Astro.utu.fi
Paul Kustaanheimo: Läheinen ja kaukainen avaruus, Otava, 1985 ISBN 951-1-08201-9

Viitteet

Aiheesta muualla 
 

Suomalaiset tähtitieteilijät
Helsingin yliopiston professorit
Vuonna 1924 syntyneet
Vuonna 1997 kuolleet
Suomalaiset professorit
Luettelo Yhdysvaltain nykyisistä kuvernööreistä

Tämä on luettelo Yhdysvaltain osavaltioiden ja territorioiden nykyisistä kuvernööreistä.

Osavaltioiden kuvernöörit

Terriorioiden kuvernöörit

Liittovaltion piirikuvernööri

Lähteet

Yhdysvaltain osavaltiot
Kuvernöörit
Olavi Oikarinen

Olavi Oikarinen (s. 26. heinäkuuta 1927 Ristijärvi) on suomalainen opettaja ja runoilija.

Oikarinen valmistui kansakoulunopettajaksi Kajaanin opettajaseminaarista 1950.

Teoksia 
 Kuikan huudosta kuulen. Pohjoinen, Oulu 1979

Lähteet 
 
 Kajaanin seminaarin kasvatit kirjailijoina 

Suomalaiset runoilijat
Suomalaiset opettajat
Vuonna 1927 syntyneet
Mahdollisesti elävät henkilöt
Seija Rustholkarhu

Seija Rustholkarhu (s. 20. marraskuuta 1932 Hollola) on suomalainen kuvanveistäjä. 

Rustholkarhu opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa 1951 alkaen ja Suomen Taideakatemiassa 1954 alkaen.
Opintojen päätyttyä vuonna 1958 Rustholkarhu osallistui Nuorten näyttelyyn. Rustholkarhu on osallistunut aktiivisesti näyttelyihin. Hänen teoksiaan on ollut esillä muun muassa mitalitaiteen näyttely Fidemissä monena vuonna.

Rustholkarhu sai Suomen Taideakatemian 3-vuotisnäyttelyn palkinnon vuonna 1959. Hvitträskissa on Rustholkarhun teos vuodelta 1971, nimeltään ”Kissanpäivät”, ja hänen teoksiaan on muun muassa Ateneumin taidemuseon kokoelmissa.

Rustholkarhun ateljee sijaitsee Vihdin kirkonkylällä Niuhalan vanhassa kansakoulurakennuksessa.

Lähteet 
 Seija Rustholkarhu, Sculptor
 Niuhalan vanha kansakoulu, Vihti.fi 

Suomalaiset kuvanveistäjät
Vuonna 1932 syntyneet
Elävät henkilöt
Aimo Lehikoinen

Aimo Oskari Lehikoinen (30. huhtikuuta 1923 Rääkkylä – 16. helmikuuta 2011 Kuopio) oli suomalainen opettaja ja nuortenkirjailija.

Lehikoisen vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Iisakki Lehikoinen ja Hilda Kotilainen. Hän pääsi ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1945 ja valmistui kansakoulunopettajaksi 1948. Lehikoinen asui vuodesta 1961 Kuopiossa.

Teoksia 
 Siursaaren kalamaja. Nuorten toivekirjasto 95. WSOY 1957

Lähteet 
 
 Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia : Aimo Lehikoinen
 Pohjoiskarjalaisten nykykirjailijoiden matrikkeli

Suomalaiset opettajat
Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat
Vuonna 1923 syntyneet
Vuonna 2011 kuolleet
Paavo Alkio

Ista Paavo Alkio (21. lokakuuta 1902 Laihia – 14. toukokuuta 1983 Laihia) oli suomalainen juristi ja hovioikeudenneuvos joka toimi Vaasan hovioikeuden presidenttinä 1970-luvun alussa. Hän oli oikeustieteen kunniatohtori.

Alkion vanhemmat olivat Maalaisliiton perustaja Santeri Alkio ja Anna Augusta Falenius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1921 ja suoritti yleisen oikeustutkinnon 1927. Alkio sai varatuomarin arvon 1930 ja hänestä tuli lakitieteen kandidaatti 1934 ja lisensiaatti 1948. Alkiosta tuli 1963 Helsingin yliopiston oikeustieteen kunniatohtori.

Alkio toimi Vaasan hovioikeuden kanslistina vuodesta 1934, kirjaajana ja aktuaarina vuodesta 1936, viskaalina vuodesta 1939 ja asessorina vuodesta 1946. Alkio oli Vaasan hovioikeuden presidenttinä 1970–1972. Hän oli myös muun muassa Laihian kunnanvaltuuston puheenjohtajana 1948–1952.

Talvisodassa Alkio oli kenttäoikeuden puheenjohtajana Paavo Talvelan joukoissa. Jatkosodan aikana hän toimi 11. divisioonan kenttäoikeuden puheenjohtajana vuosina  1941–1943 ja hän kirjoitti päiväkirjaa jokaisesta sodan päivästä. Päiväkirjaa kertyi lähes 3 000 sivua ja tästä materiaalista on vuonna 2003 julkaistu noin kolmannes kirjassa Sotatuomarin päiväkirjat. Alkiolla oli sodan aikana jatkuvasti erimielisyyksiä divisioonan komentajan kenraalimajuri Kaarlo Heiskasen kanssa joka piti Alkion johtaman kenttäoikeuden jakamia tuomioita liian lievinä. Alkio itse totesi 10. elokuuta 1942 että "Kenttäoikeuteni asiakkaissa on harvoja roistoja, mutta paljon erehtyneitä ihmisiä" ja hän piti Heiskasta ja muita ankaria rangaistuksia vaatineita ammattisotilaita "nappi-otsaan-vaan-teorian" kannattajina.

Alkion kanssa työskennellyt 11. divisioonan valvontaupseeri Taavetti Heikkinen (1906–1969) piti myös samaan aikaan päiväkirjaa, joka on julkaistu kirjana Rintaman poliisi. Valvontaupseerin päiväkirjat 1941–1944 (Ajatus kirjat 2010).

Teoksia 
 Käytännölliset toimenpiteet kihlakunnankäräjillä. WSOY 1931
 Kuolemanrangaistuksesta. Tekijä, Laihia 1935
 Tuomioistuinten velvollisuudesta lähettää ilmoituksia eräistä toimenpiteistään. Helsinki 1937
 SRL 3 §:n 1 momentin 1 kohdan tulkintaa, eripainos Lakimies n:o 5, 1942.  Porvoo 1942
 Lakitieteelliset väitöskirjat Helsingin yliopistossa. Vammala 1947
 Suomenkielinen lakialan kirjallisuus. Suomalainen Lakimiesyhdistys, Helsinki 1948
 Tuomarin tehtävistä käräjillä. WSOY 1948
 Kunnallisista lautakunnista. Ilkka, Vaasa 1953
 Tuomarin riippumattomuudesta. Lakimies n:o 1, 1960
 Sotatuomarin päiväkirjat ; katkelmia hänen päiväkirjoistaan toimittanut Erkki Rintala. Ajatus-kirjat, Helsinki 2003, 2. painos 2006

Lähteet 
 Kuka kukin oli 1954 (Projekt Runeberg)
 SKS Biografiakeskus : Paavo Alkion elämäkerta
 Vaasan hovioikeuden presidentit 
 Oikeustieteen kunniatohtorit 1900–2009
 Erkki Ahon Suomen historia-blogi 7.1.2009 : Sotatuomarin päiväkirjat
 Päivi Mäkelä : Tuomarin harkinta normaaliolojen puuttuessa, Agricolan kirja-arvostelut 9.6.2004

Suomalaiset oikeustieteilijät
Suomalaiset juristit
Vuonna 1902 syntyneet
Vuonna 1983 kuolleet
Ollikainen

Ollikainen voi tarkoittaa seuraavia:

paikkoja
 Ollikainen, järvi Pellossa

henkilöitä
Aki Ollikainen (s. 1973), kirjailija ja toimittaja
Anton Ollikainen (s. 1993), jääkiekkoilija
Eva Ollikainen (s. 1982), kapellimestari ja pianisti
Hanna Ollikainen (s. 1991), näyttelijä ja laulaja
Heikki Ollikainen (1930–2020), jääpalloilija
Hilkka Ollikainen (1928–2002), näyttelijä
Joni Ollikainen (s. 1992), näyttelijä ja juontaja
Jorma Ollikainen (1913–1972), toimittaja ja eräkirjailija
Laura Ollikainen (s. 1998), seiväshyppääjä
Markku Ollikainen (s. 1952), ympäristöekonomian professori
Matti Ollikainen (s. 1980), lentopalloilija
Mikko Ollikainen (s. 1977), RKP:n kansanedustaja ja kunnanjohtaja
Milla Ollikainen (s. 1974), kirjailija
Roni Ollikainen (s. 1990), pituushyppääjä
Suvi Ollikainen (s. 1995), jääkiekkoilija
Toini Havu (oik. Ollikainen, 1908–1998), kirjallisuusarvostelija
Ulla Ollikainen, näyttelijä
Urho Ollikainen (1901–1986), kirjailija
Veera Ollikainen (1919–2009), inkeriläissyntyinen kielentutkija ja sanakirjojen tekijä
Veli J. Ollikainen (s. 1941), diplomaatti.
Pynnönen

Pynnönen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Aarne Pynnönen (s. 1946), kirjailija
Jarkko Pynnönen (s. 1998), jääkiekkoilija
Jesse Pynnönen, kilpasyömäri, YouTube-videoiden tekijä ja voimamies
Jouko Pynnönen, tietoturva-alan asiantuntija
Mirjam Pynnönen (s. 1924), lähetyssaarnaaja ja kirjailija
Mirva Pynnönen (s. 1962), kilpakävelijä
Pentti Pynnönen (s. 1940), jääkiekkoilija
Riikka Pynnönen (s. 1979), maantiepyöräilijä
Teijo Pynnönen (s. 1950), kymmenottelija.
Sivula

Sivula on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Asko Sivula (1936–2014), kenraalimajuri
Jaakko Sivula (1932–2022), kielentutkija
Mika Sivula (s. 1978), Lohjan kaupunginjohtaja
Pekka Sivula (1924–2018), arkkitehti
Urpo Sivula (s. 1988), lentopalloilija

Lähteet
Nexus 4

Nexus 4 on Googlen neljäs Nexus-nimellä markkinoima älypuhelin. Puhelimen on valmistanut LG. Se tuli myyntiin 13. marraskuuta 2012.

Puhelimeen asennettu käyttöjärjestelmä on Android-käyttöjärjestelmä, 4.3 ”Jelly Bean”. Nexus-puhelimissa on puhdas Android-käyttöjärjestelmä, eikä valmistaja ole luonut siihen omia lisäyksiä tai muutoksia. Tämä takaa sen, että käyttäjä saa aina uusimman version käyttöjärjestelmästä heti kun se on saatavilla.

Puhelimen näyttö on kapasitiivinen True HD IPS Plus -kosketusnäyttö, jonka resoluutio on HD-tasoa eli 1 280 × 768 pikseliä, toistaen 16 miljoonaa eri väriä. Prosessori on Snapdragon S4 Pro neljällä 1,5 GHz:n Krait-ytimellä. Keskusmuistin määrä on 2 gigatavua. Kameran taustavalaistu kenno on kooltaan kahdeksan megapikseliä, ja sillä voi kuvata Full HD- eli 1080p-tasoista videokuvaa.

Puhelimesta julkistettiin 8 gigatavun ja 16 gigatavun muistilla varustetut versiot. Puhelimesta ei löydy MicroSD-korttipaikkaa, eikä se tue LTE-nopeuksia.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Nexus 4 - Ominaisuudet

Google
Kosketusnäytölliset älypuhelimet
Android-pohjaiset laitteet
Wi-Fi-laitteet
Vuoden 2012 matkapuhelimet
LG Electronicsin matkapuhelimet
Syväoja

Syväoja voi tarkoittaa seuraavia:

paikkoja
 Syväoja, Tuomiojärveen laskeva puro Jyväskylässä

henkilöitä
Hannu Syväoja (s. 1933), tietokirjailija
Juhani Syväoja (s. 1951), molekyyli- ja solubiologi ja professori
Niilo Syväoja (s. 1991), näyttelijä
Sakari Syväoja (s. 1963), pikajuoksija
Väiski Syväoja, näyttelijä.
Kemin Pallotoverit

Kemin Pallotoverit (KPT-85) on Kemin kaupungissa toimiva jalkapalloseura. Nykyään se on keskittynyt juniori- ja harrastejalkapalloiluun.

Seura yhdisti toimintansa 1999 Karihaaran Tenhon jalkapallojaoston kanssa. Myöhemmin samana vuonna KPT-85 fuusioitui Kemin Palloseuran ja Visan Pallon kanssa muodostaen uuden seuran PS Kemi Kingsin. Kaikki kolme joukkuetta jatkoivat kuitenkin junioritoimintaa omilla nimillään.

Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykkösessä KPT-85 pelasi kolme kautta vuosina 1997–1999. Seuran sarjapaikka siirrettiin fuusion myötä PS Kemille. Kakkosessa KPT-85 pelasi vuodet 1989–1996.

Entisiä pelaajia
   Konstantin Sajenko
  Aleksei Žukov
 Leonid Burjak
  Keijo Huusko
  Oleg Jeprintsev
   Vjatšeslav Malakejev
  Jukka Ollikkala
  Juha Pasoja

Lähteet
RSSSF, Finland - Divisional Movements 1930-2012

Viitteet

Suomalaiset jalkapalloseurat
Kemiläiset urheiluseurat
Viita

Viita tai Wiita on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

John Wiita, Henry Puro (1888–1981), amerikansuomalainen toimittaja ja kommunistijohtaja
Jussi Viita (s. 1985), yleisurheilija
Katri Viita, Karin (Kaarina) Kaarna (1898–1972), suomalainen kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja
Lauri Viita (1916–1965), runoilija
Milja Viita (s. 1974), kuvataiteilija
Raimo Viita (s. 1928), kenraali
Reijo Viita, oik. Reijo Viitanen (s. 1936), iskelmälaulaja
Silja Viita (s. 2001), koripalloilija
Veikko Viita (1919–2008), kirjailija
Vilho Viita (1895–1956), toimittaja, Lapuan liikkeen ja Isänmaallisen kansanliikkeen aktivisti
Ville Viita (s. 1989), pesäpalloilija.
Yrjö Viita (1892–1955), taidemaalari
Nexus 10

Nexus 10 on Googlen ja Samsungin kehittämä Nexus-sarjaan kuuluva taulutietokone. Laite julkaistiin 29. lokakuuta 2012, ja sitä valmisti korealainen Samsung. Nexus 10 on Googlen ensimmäinen kymmentuumainen tablet-tietokone.

Nexus 10:ssä on Googlen Android-käyttöjärjestelmän versio 4.2, joka tuo käyttöliittymään monia uudistuksia, kuten tuen usealle käyttäjälle ja lukitusruudun widgetit. Laitteen näytön koko on noin 10 tuumaa ja tarkkuus 2 560 × 1 600 pikseliä. Pikseleitä tuumaa kohden (ppi) on 299, joten Nexus 10:ssä oli kaikkien aikojen tarkin tabletin näyttö.

Nexus 10 oli saatavilla 16 ja 32 gigatavun muistilla ja 3G-yhteydellä.

Lähteet  

Android-pohjaiset laitteet
Google
Jalonen

Jalonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Ari Jalonen (s. 1974), porilainen Perussuomalaisten kansanedustaja
Emmi Jalonen (s. 1999), lentopalloilija
Hannu Jalonen (s. 1958), jääkiekkoilija
Hannu Jalonen (s. 1989), kuulantyöntäjä
Heikki Jalonen (1865–1932), piirisihteeri, kansanedustaja (SDP)
Ilpo Jalonen (s. 1974), koripalloilija
Jasse Jalonen (s. 1973), jalkapalloilija ja valmentaja
Jimi Jalonen (s. 1996), jääkiekkoilija
Jouni Jalonen (1942–2009), jalkapalloilija
Jukka Jalonen (s. 1962), jääkiekkovalmentaja
Jussi Jalonen (s. 1975), historioitsija ja tietokirjailija
Kari Jalonen (s. 1960), jääkiekkovalmentaja
Markku Jalonen (s. 1960), Kunnallisen työmarkkinalaitoksen työmarkkinajohtaja
Mikko Jalonen (s. 1982), koripalloilija
Olli Jalonen (s. 1954), kirjailija
Pertti Jalonen, muusikko ja säveltäjä
Riitta Jalonen (o.s. Aho, s. 1954), kirjailija 
Risto Jalonen (s. 1957), vaasalainen taidemaalari, valokuvaaja
Ritva Jalonen (oik. Roine, s. 1958), tamperelainen näyttelijä
Samu Jalonen (s. 1962), jääkiekkoilija
Teppo Jalonen (s. 1970), kestävyysjuoksija
Toni Jalonen (s. 1991), perussuomalainen poliitikko.
Fig

Fig voi tarkoittaa seuraavia:

 FIG, Kansainvälinen voimisteluliitto ()
 ”U-Fig”, kappale System of a Downin albumilta Hypnotize

Sukunimi 
 Anton Fig, yhdysvaltalainen rumpali

Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Kulmala

Kulmala on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Anna Kulmala (s. 1976), näyttelijä
Arto Kulmala (s. 1968), jääkiekkoilija
Emil Kulmala (1895–1972), kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Eve Kulmala (s. 1998), koomikko
Ifeoma Kulmala (s. 1988), pikajuoksija, rugbynpelaaja ja jalkapallotuomari 
Jalmari Kulmala (1899–1986), kansanedustaja (SKDL)
Juha Kulmala (s. 1962), runoilija
Kalervo Kulmala (s. 1947), käyrätorvitaiteilija ja kapellimestari 
Kalle Kulmala (1891–1936), poliitikko, kansanedustaja
Kari Kulmala (s. 1965), ylikonstaapeli ja kansanedustaja
Lauri Kulmala (1918–1998), suomalainen päätoimittaja ja kirjailija
Lauri Kulmala (s. 1999), suomalainen jääkiekkoilija
Markku Kulmala (s. 1958), ympäristöfysiikan professori
Marko Kulmala (s. 1949), kirjailija ja televisiotuottaja
Matti Kulmala (s. 1946), taidegraafikko, lehtori ja rehtori
Mika Kulmala (s. 1974), pesäpalloilija
Mika Kulmala (s. 1989), mäkihyppääjä
Mirjam Kulmala (1908–1996), arkkitehti
Petri Kulmala (s. 1989), pesäpalloilija
Rasmus Kulmala (s. 1994), jääkiekkoilija
Rudy Kulmala eli Ruudolf (s. 1983), rap-artisti
Sari Kulmala (s. 1974), kolmiloikkaaja
Seppo Kulmala (1949–2018), näyttelijä
Untamo Kulmala (1905–1987), jalkapalloilija
Vesa Kulmala (s. 1986), jääkiekkoilija.
II – Exalted Spectres

II – Exalted Spectres on Sacrilegious Impalementin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 30. toukokuuta 2011.

Albumin vinyylipainos julkaistiin syyskuussa 2012.

Kappaleet 
Kaikki kappaleet säveltänyt Impaler von Bastard ja sanoittanut Hellwind Inferion, paitsi kappaleen Aletheia, jonka on sanoittanut Vesa Iitti.

Kokoonpano 
 Von Bastard – kitarat
 Hellwind Inferion – laulu
 Revenant – rummut
 Tooloud – basso

Arvostelut 
 Blackmetalreviews.com: 444/666
 Maelstromzine.com: 5/10
 The Metal Crypt: 
 Sea of Tranquility:

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 Sacrilegious Impalementin virallinen kotisivu

Vuoden 2011 albumit
Sacrilegious Impalementin albumit
Cultus Nex

Cultus Nex on Sacrilegious Impalementin ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 29. joulukuuta 2009.

Kappaleet 
Kaikki kappaleet säveltänyt Impaler von Bastard ja sanoittanut Kaosbringer, Hellwind Inferion ja von Bastard.

Kokoonpano 
 Von Bastard – kitarat, basso
 Kaosbringer – laulu
 Asassin – rummut, bassokitara (kappale 3)
 Hellwind Inferion – taustalaulu

Arvostelut 
 Maelstromzine: 6/10
 The Metal Crypt: 
 Sea of Tranquility:

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 Sacrilegious Impalementin virallinen kotisivu
 Sacrilegious Impalement Facebook

Vuoden 2009 esikoisalbumit
Sacrilegious Impalementin albumit
Scheffer

Scheffer on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
 Ary Scheffer (1795-1858), ranskalainen taidemaalari
 Emmanuel Scheffer (s. 1924), israelilainen jalkapallovalmentaja
 Jaap de Hoop Scheffer (s. 1948), alankomaalainen poliitikko, Naton entinen pääsihteeri
Oikarinen

Oikarinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Aarne Oikarinen (s. 1949), iho- ja sukupuolitautien lääkäri, professori
Antti-Jussi Oikarinen, Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen ylijohtaja
Esko Oikarinen (s. 1949), lakimies, joka toimi Rovaniemen hovioikeuden presidenttinä
Heikki Oikarinen (s. 1892), jääkärikapteeni
Jarkko Oikarinen (s. 1967), IRC:in kehittäjä
Johannes Oikarinen (s. 1983), urheilutoimittaja ja -selostaja
Kyösti Oikarinen (s. 1953), hammaslääkäri ja poliitikko (kesk.)
Olavi Oikarinen (s. 1927), opettaja ja runoilija
Olli ”Molli-Olli” Oikarinen (s. 1976), muusikko ja televisiojuontaja
Ossi Oikarinen (s. 1970), Formula 1:ssä työskentelevä insinööri 
Risto Oikarinen (s. 1978), runoilija
Sirkka Oikarinen, o.s. Haataja (s. 1959), kilpakävelijä
Toivo Oikarinen (1924–2003), maastohiihtäjä
Valle Oikarinen (1927–2017), hammaslääkäri, professori
Velma Oikarinen (s. 1995), jalkapalloilija.

Katso myös
Oikarainen.
Ylpeys

Ylpeys on yksi ihmisen tunteista. Ylpeä henkilö voi tuntea onnellista tyytyväisyyttä esimerkiksi omia suorituksiaan ja ominaisuuksiaan kohtaan. Ylpeys on läheisesti yhteydessä muinaiskreikan Hybris-käsitteeseen. Ylpeys voi siis tarkoittaa myös korostunutta itsetietoisuutta, kopeutta, korskeutta tai pöyhkeyttä. Ylpeä henkilö voi siis teeskennellä hienompaa kuin hän todellisuudessa onkaan. Perinteisen näkemyksen mukaan ylpeys on pahin kristillisen opin seitsemästä kuolemansynnistä.

Katso myös 
 Dunning–Kruger-efekti
 Hybris
 Megalomania
 Narsismi

Lähteet

Aiheesta muualla 

Tunteet
Kaartinen

Kaartinen on suomalainen sukunimi:

Heikki Kaartinen (1872–1947), rakennusmestari
Josef Kaartinen, oik. Juhani Kervanto (1905–1992), saksofonisti
Kalle Kaartinen (s. 1930), jazzmuusikko ja säveltäjä
Kati Kaartinen (s. 1972), näytelmäkirjailija ja dramaturgi
Leena Kaartinen (s. 1942), lastenlääkäri ja kirjailija
Marjo Kaartinen (s. 1964), kulttuurihistorian professori 
Onni Kaartinen (1910–1996), amerikansuomalainen toimittaja ja kommunistipoliitikko
Pekka Kaartinen, jalkapalloilija, nuorisotyöntekijä ja entinen lapsinäyttelijä
Pentti Kaartinen (1927–2016), laulaja ja lauluntekijä
Sami Kaartinen (s. 1979), jääkiekkoilija
Elsa Arento, o.s. Kaartinen (1915–2006), kampaaja.
Heikura

Heikura on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Eino Heikura (1893–1962), kansanedustaja (Maalaisliitto), kunnallisneuvos
Hannes Heikura (1958–2015), valokuvaaja
Jouko Heikura (s. 1961), kirjailija ja toimittaja
Markku Heikura (s. 1961), Verohallinnon pääjohtaja
Martti Heikura (1909–1963), arkkitehti
Mikko Heikura (1820–1903), nurmekselainen maanviljelijä ja valtiopäivämies
Pasi Heikura (s. 1963), humoristi
Unto Heikura (1939–2021), opettaja, näytelmäkirjailija
Hanna Teerijoki, o.s. Heikura (s. 1963), jalkapalloilija, jääkiekkoilija.