Klaus Suomela

Klaus Uuno Suomela (vuoteen 1906 Lindholm; 10. marraskuuta 1888 Porvoo – 4. huhtikuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen voimistelija, liikuntakasvattaja ja kirjailija.

Henkilöhistoria
Suomelan vanhemmat olivat koneenhoitaja Gustaf Adolf Lindholm ja Mathilda Toivonen. Hän oli naimisissa vuodesta 1922 filosofian maisteri Hellä Gurli Sabina Tingvaldin kanssa. Heidän lapsiaan olivat nuortenkirjailijat Päivö Suomela ja Launo Suomela sekä kirjailija Toivi Suomela. Suomela pääsi ylioppilaaksi 1908 Jyväskylän lyseosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen voimistelunopettajaksi 1911, filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1931 sekä lisensiaatiksi 1952.

Suomela oli mukana perustamassa Helsingin suojeluskuntaa syksyllä 1917 ja vuoden 1918 alussa hän suoritti Vimpelin sotakoulussa suojeluskuntalaisten aliupseerikurssin. Suomen sisällissodan aikana Suominen toimi helmikuussa perustetun Helsingin Valkokaartin 1. pataljoonan päällikkönä, mutta tästä tehtävästä hänet erotti Helsingin valtauksen jälkeen huhtikuun puolessavälissä 1918 Helsingin saksalainen komendantti Georg Carp.

Suomela toimi Suomalaisen normaalilyseon nuorempana lehtorina 1918–1931 sekä Helsingin yliopiston kasvatusopillisen voimistelun aliopettajana 1915–1929, ensimmäisenä opettajana 1931–1955 ja vt. ja avustavana yliopettajana 1946–1955. Hän toimi myös yliopiston voimistelulaitoksen varajohtajana 1946–1955 ja vt. johtajana 1951–1953. 

Suomela oli mukana Suomen miesten voimistelujoukkueessa, joka voitti hopeaa Tukholman olympialaisissa 1912. Hän osallistui myös raittiusliikkeeseen ja oli yksi lyhytikäiseksi jääneen Aika-aikakauslehden perustajista. Suomela oli SVUL:n voimistelujaoston puheenjohtaja 1913–1922.

Jatkosodan jälkeen Suomela meni mukaan Suomen Kommunistisen puolueen toimintaan ja toimi valtion teatterikomitean puheenjohtajana 1945. Hän oli mukana opetusministeri Johan Helon johtamassa suomalaisessa kulttuurivaltuuskunnassa, joka vieraili Neuvostoliitossa 1945. Suomela kirjoitti vierailun kokemusten pohjalta kirjan Lensimme uuteen maailmaan.

Kirjallinen tuotanto
Suomela oli monipuolinen kirjailija, joka julkaisi muun muassa tietokirjoja, romaaneja ja näytelmiä. Wilho Ilmari ohjasi 1942 elokuvan Hopeakihlajaiset Suomelan samannimisen näytelmän pohjalta, jolla Suomela osallistui käsikirjoituskilpailuun. Myöhemmin hän teki sen pohjalta myös romaaniin.

Teoksia 
 Vuosi ja vuorokausi: Yksinäytöksinen näytelmä. Raittiuden ystävien näytelmiä 2. Raittiuden ystävät, Helsinki 1913
 Hirviherrat: Kolminäytöksinen huvinäytelmä. Näytelmäkirjasto n:o 143. Kustannusosakeyhtiö Kirja, Helsinki 1916, 2. painos 1921, 3. painos 1926
 Olympia: Urheilijan säkeitä. Edistysseurojen kustannus, Helsinki 1920
 Sotaväen voimisteluohjelmisto: Vapaa- ja kivääriharjoituksia. Otava 1920
 Suojeluskunnat ja kieltolaki. Kirjoituksia kieltolakiasiassa 10. Edistysseurojen kustannus, Helsinki 1920
 Juhlaruno Suomen 39:nteen yleiseen raittiuskokoukseen Kuopiossa kesäkuun 5–8 p. 1921. Kuopio 1921
 Raittius ja urheilukunto. Edistysseurojen kustannus, Helsinki 1921, 2. tark. ja lisätty painos WSOY 1939
 Vapauden veljet: Nelinäytöksinen yhteiskunnallinen komedia. WSOY:n näytelmäsarja n:o 62. WSOY 1922
 Kauppasopimus: Yksinäytöksinen kansanhuvinäytelmä. WSOY:n näytelmäsarja n:o 83. WSOY 1923 
 Urheilumaineemme vuoksi! Tekijä, Helsinki 1923
 Urheilun ja voimistelun historia 1. Esihistoria ynnä Vanha- ja Keskiaika. WSOY 1923
 Milo, Olympian sankari, 1924. (5. sija Pariisin olympiakisojen taidekilpailuissa, sama romaanina Stadionin ihme, 1936.)
 Maailmanmestarin naimahommat: Kolminäytöksinen ilveily. Näytelmäkirjasto n:o 172. Kirja, Helsinki 1926
 Urheilun ja voimistelun historia 2. WSOY 1926
 Eljas Paukkusen ministeriunelma eli terveen järjen kuperikeikkoja viinanhimom virvatulessa: Kolminäytöksinen huvinäytelmä. Helsinki 1927
 Autoilijan kunnianasia. Kieltolakiliitto, Helsinki 1928
 Ruumiin harjoitukset ennen ja nyt: Silmäys liikunnan historiaan. Urheiluopiston julkaisuja 1. WSOY 1928
 Urheilun ja voimistelun historia 3. Skandinavia, englanninkieliset maat ja Japani. WSOY 1929
 Voimistelun opetusoppi: Voimistelun- ja kansakoulunopettajille sekä voimistelunjohtajille. Valistus 1929
 Urheilu raittiustyön aseena. Raittiuden ystävät, Helsinki 1931
 Iloisia temppuja: Pirtin permannoille, pihanurmikoille, hiekkarannoille. WSOY 1932
 Oppikoulun terveysoppi, tekijät Kaarina Kari ja Kl. U. Suomela. WSOY 1933, 11. painos 1958
 Uusi sauvavoimistelu. WSOY 1933
 Kansakoulun raittiustieto. Oppikirja. Tekijät O. A. Kärnä ja Kl. U. Suomela; kuvat piirtänyt Seppo Launis. WSOY 1934
 Kun silmät aukenevat: Kaksinäytöksinen raittiusnäytelmä. Raittiuden ystävien näytelmäsarja 3. Raittiuden ystävät, Helsinki 1934
 Oppikoulun yhteiskunnallinen raittiusoppi. WSOY 1935, 2. painos 1940
 Koulukapina: Kolminäytöksinen huvinäytelmä. WSOY 1936 (nimellä Kl. U. Suomela)
 Stadionin ihme: Romaani Olympian kisojen alkuajoilta. Gummerus 1936
 Härkäjyviä. (Palkittu valtion Aleksis Kivi -kilpailussa, esitetetty ja ilmestynyt nimellä Saunasta saunaan: Viisinäytöksinen huvinäytelmä. WSOY:n näytelmäsarja 154, WSOY 1938. Julkaistu romaanina Rusthollari hullunmyllyssä, 1943.)
 Hämäläiset: Näytelmä. 1939
 Kaikkien urheilukirja. Otava 1939
 Hopeakihlajaiset: Humoristinen romaani. Smia, Helsinki 1942
 Ole oma hierojasi: Omahieronnan opas terveille ja sairaille, valokuvat Vilho Setälä. Smia, Helsinki 1943
 Rusthollari hullunmyllyssä: Jumoristinen romaani. Smia, Helsinki 1943
 Jäähelvetti: Näytelmä. Kirjoitettu 1937, esitetty 1942
 Suomen urheilun historia 1. Toimituskunta Klaus U. Suomela, Toivo Aro ym. Kivi, Helsinki 1944
 Lensimme uuteen maailmaan: Nähtyä ja koettua Neuvostoliitosta. Kansankirja 1945, 2. painos 1946
 Neuvostoliitto – urheilun suurvalta. Suomi-Neuvostoliittoseura, Helsinki 1945
 Nuorten urheilutempauksia. Kivi, Helsinki 1945
 Uraaliin, 1946
 Vapaaherratar ja vanki, 1946
 Urheilijan terveydenhoito: Liite kouluhallituksen hyväksymään Oppikoulun terveysoppiin. Kirjoittajat Kaarina Kari ja Kl. U. Suomela. WSOY 1950
 Minun poikani Absalom, 1950
 Viktor Heikel suomalaisen liikuntakasvatuksen luojana: Liikuntakasvatusopillinen väitöskirja. Helsingin yliopisto 1952
 Urheilun maailmanhistoria. WSOY 1953
 Ivar Wilskman: Suomen urheilun isä. Valistus 1954
 Suomalaista urheilurunoa. Toimittaja Klaus U. Suomela; otsikkopiirrokset: Sauli Rantamäki. Valistus 1958

 Lähteet 
Kirjallisuus
 
 Helsingin yliopiston opettaja- ja virkamiesmatrikkeli 1640–1917, osa P–Ö.

Viitteet

 Aiheesta muualla 
 
 Veljenpoika: Aikamme lapsipuoli. (Urho Kekkosen pakina Klaus Suomelasta.) Uusi Kuvalehti'' 1954.

Suomalaiset kirjailijat
Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Suomalaiset tietokirjailijat
Suomalaiset urheilukirjailijat
Suomalaiset opettajat
Suomalaiset voimistelijat
Suomalaiset olympiamitalistit
Suomen sisällissodan valkoiset
SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt
Vuonna 1888 syntyneet
Vuonna 1962 kuolleet