Lutherin virret

Martin Luther, saksalainen reformaattori, luterilaisuuden alullepanija on kirjoittanut ja säveltänyt virsiä, jotka edelleen ovat etenkin luterilaisten kirkkojen keskeisintä virsiaineistoa.

Luther virsirunoilijana 
Luther on kirjoittanut 42 virttä. Osa hänen virsitään on ns. psalmivirsiä, jotka pohjatuvat Vanhan Testamentin Psalmien kirjan psalmeihin. Osa virsistä oli vanhojan latinankielisten hymnien ja laulujen käännöksiä. Hän kirjoitti virtensä osin jumalanpalveluksia varten, osin opetustarkoituksiin, joiden kautta kristillistä uskoa ja elämää voitiin tehdä tunnetuksi.

Luther kirjoitti virsiä, koska niitä tarvittiin kansankielisissä jumalanpalveluksissa. Ensimmäisen virtensä ”Ein neues Lied wir heben an” hän kirjoitti kesällä 1523 saatuaan tiedon, että kaksi hänen kannattajaansa oli mestattu polttamalla Brysselissä. Samana vuotena hän kirjoitti kenties henkilökohtaisimman virtensä ”Nun freut euch, lieben Christen gmein”. 

Reformaation, uskonpuhdistuksen aika oli protestanttisen virren ja virsilaulun syntyaikaa. Kansankielinen virsi muotoutui yleiseen seurakunnalliseen käyttöön ja kansankielisiä virsiä sisältävästä messusta tuli vallitseva. Lutherin ansiosta seurakuntavirrestä tuli jumalanpalvelusmusiikin lähtökohta ja päämuoto. 

Lutherin vuonna 1526  laatiman saksankielisen jumalanpalvelusjärjestyksen ”Deutsche Messe” -osat (kiinteät osat) voitiin korvata kansankielisillä virsilläː

 Kyrie - virrellä ”Kyrie, Gott, Vater in Evigheit”, Saksan evankelisten kirkkojen virsikirja Evangelisches Gesangbuch virsi 130
 Gloria  - virrellä ”Allein Gott in der Hög sei Ehr”, Evangelisches Gesangbuch 131, Suomen ev. lut.kirkon virsikirja virsi 128
 Gredo - virrellä ”Wir glauden all an einen Gott”,  Evangelisches Gesangbuch 132, Suomen ev. lut. kirkon vuoden 1938 virsikirja, virsi 166
 Sanctus - virrellä ”Jesaja dem Proheten das gesach” Evangelisches Gesangbuch 135, Suomen ev. lu.t kirkon vuoden 1701 virsikrija virsi 357
 Agnus Dei  - virrellä ”O Lamm Gottes unschuldig” Evangelisches Gesangbuch 55, Suoen ev. lut. kirkon virsikirja 65

Virsien myötä ilmestyivät myös ensimmäiset luterilaiset virsikokoelmat ja -kirjat. Ensimmäinen niistä oli vuonna 1524 Wittenbergissä ilmestynyt ”Achtliederbuch”, jossa nimensä mukaan oli kahdeksan virttä. Neljä niistä Lutherin kirjoittamia (”Nun freut euch, lieben Christen g'mein“, ”Ach Gott, vom Himmel sieh darein“, ”Es spricht der Unweisen Mund wohl“ ja ”Aus tiefer Not schrei ich zu dir“), kolme Paul Speratuksen ja yksi Justus Jonaksen kirjoittama. 

Vuonna 1524 ilmestyi ”Erfurter Enchiridion”, jossa oli 18 Lutherin virttä,  ja Johann Walterin toimittama Geystlicher Gesangbüchlein, jossa oli 24 Lutherin virttä.

Luettelo Lutherin virsistä 
Luettelossa esitellään Lutherin virret aihepiireittäin jaoteltuna. Kustakin virrestä mainitaan 

 saksankieliset alkusanat, mahdollinen tekstin lähde ja kirjoitusvuosi, 
 virsi – tai laulukirja(t), missä suomenkielinen teksti on julkaistu, virren suomenkieliset alkusanat, 
 suomentajat 
 sävelmän lähde. 

Jos virrestä on useita erilaisia suomennoksia, esitellään ne kukin omalla rivillään kyseisen alkutekstin kohdalla. Muutamaa Lutherin virttä ei ole suomeksi, niistä virsistä on luettelossa saksankieliset alkusanat ja ilmestymisvuosi.

Lähteet 
Virret

Luterilaisuus
Uskonpuhdistus