Pihkovan alue

Pihkovan alue () on hallinnollinen alue Länsi-Venäjällä Itä-Euroopassa. Se rajoittuu pohjoisessa Leningradin alueeseen, idässä Novgorodin ja Tverin alueisiin, kaakossa Smolenskin alueeseen, etelässä Valko-Venäjään sekä lännessä Latviaan ja Viroon.

Maantiede 
Pihkovan alue sijaitsee Itä-Euroopan tasangolla. Viron vastaisella rajalla sijaitsevat Pihkovanjärvi ja Peipsijärvi. Merkittävin joki on Pihkovanjärveen laskeva Velikaja.

Väestö 
Pihkovan alueen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 673 423 henkeä. Kaupunkitaajamien asukkaat muodostivat 70,2 prosenttia ja maaseutuväestö 29,8 prosenttia maakunnan asukasluvusta. Suurimmat kaupungit tai kaupunkityyppisiset taajamat käyvät ilmi oheisesta taulukosta. Kaupunkien ja muiden piirikeskusten paikka ilmenee kartasta:

Aiemman, vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan alueen väestöstä on 94,3 prosenttia venäläisiä, 1,6 prosenttia ukrainalaisia ja 1,3 prosenttia valkovenäläisiä. Alueen luoteisosassa sijaitsevassa Petserin piirissä asuu virolaisiin kuuluvia setukaisia. Vuonna 2002 virolaisia oli 1 122 henkeä (0,1 v väestöstä), näistä 172 henkeä ilmoitti olevansa setukaisia. Suomalaisia oli samana vuonna 356 henkeä.

Asukasluvun kehitys 
 846 000 (1989, väestönlaskenta)
 827 100 (2000)
 760 810 (2002, väestönlaskenta)
 746 652 (2004)
 736 728 (2005)
 673 423 (2010, väestönlaskenta)

Uskonto 

Vuonna 2012 julkaistun laajan, Venäjän väestön uskonnollista vakaumusta kartoittaneen Arena-tutkimuksen mukaan Pihkovan alueen väestö jakautui uskonnollisen vakaumuksensa perusteella seuraavasti:
 50 % ortodokseja (Venäjän ortodoksinen kirkko),
 17 % jumalaan (tai korkeampaan voimaan) uskovia, muttei käytännössä tunnustanut mitään tiettyä uskontoa,
 19 % ateisteja, ei usko jumalaan,
 5 % kristittyjä, muttei ortodokseja, katolisia tai protestantteja,
 2 % ortodokseja, muttei kuulu Venäjän ortodoksiseen kirkkoon eikä ole vanhauskoisia,
 1 % luonnonvoimiin ja -jumaliin pohjautuvan perinneuskonnon kannattajia,
 1 % vanhauskoisia,
 < 1 % protestantteja (luterilaisia, baptisteja, evankelikalisteja, anglikaaneja),
 < 1 % katolisia ja
 < 1 % helluntailaisia.

Hallinto 
Pihkovan alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Pihkova. Alue on jaettu hallinnollisesti 24 piiriin ja kahteen kaupunkipiirikuntaan. Alueen johdossa ovat kuvernööri ja lakiasäätävä kokous.

Piirit:
Bežanitsyn piiri (Бежаницкий район)
Dedovitšin piiri (Дедовичский район)
Dnon piiri (Дновский район)
Krasnogorodskin piiri (Красногородский район)
Kunjan piiri (Куньинский район)
Loknjan piiri (Локнянский район)
Nevelin piiri (Невельский район)
Novorževin piiri (Новоржевский район)
Novosokolnikin piiri (Новосокольнический район)
Opotškan piiri (Опочецкий район)
Ostrovin piiri (Островский район)
Outovan piiri (Гдовский район)
Palkinon piiri (Палкинский район)
Petserin piiri (Печорский район)
Pihkovan piiri (Псковский район)
Pljussan piiri (Плюсский район)
Porhovin piiri (Порховский район)
Puškinskije Goryn piiri (Пушкиногорский район)
Pustoškan piiri (Пустошкинский район)
Pytalovon piiri (Пыталовский район)
Sebežin piiri (Себежский район)
Strugi Krasnyjen piiri (Стругокрасненский район)
Usvjatyn piiri (Усвятский район)
Velikije Lukin piiri (Великолукский район)

Kaupunkipiirikunnat:
Pihkova
Velikije Luki

Talous 
Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan Pihkovan alueen osuus Venäjän vuoden 2010 bruttokansantuotteesta oli 84,3 miljardia ruplaa. Vuoden 2010 väestönlaskennan asukasluvun mukaiselle väestölle tämä tarkoittaa 125 200 ruplaa eli noin 3 068 euroa henkeä kohti vuodessa. Tämä on vain 48 prosenttia Venäjän federaation keskimääräisestä tasosta ja Luoteis-Venäjän alhaisin. Tällä mittarilla eli BKT:n kannalta alue kuuluu Venäjän 25 vähiten tuottavan federaatiosubjektin joukkoon henkeä kohti.

Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus, kevyt-, elintarvike- ja puunjalostusteollisuus. Lisäksi alueella on turpeen tuotantoa. Maatalous tuottaa viljaa, pellavaa ja vihanneksia. Alueella harjoitetaan myös on karjanhoitoa.

Alueella on hyvät rautatie- ja maantieyhteydet.

Historia 
Pihkova mainitaan kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran 903. Pihkovan alue kuului Novgorodin valtioon vuoteen 1348 asti, jolloin siitä tuli itsenäinen Pihkovan valtio. Pihkova liitettiin Venäjään 1510. Toisessa maailmansodassa Pihkovan alue oli Saksan miehittämä 1941-44. Pihkovan alue muodostettiin 23. elokuuta 1944 Leningradin alueen lounaisosasta. Kun Viro oli liitetty Neuvostoliittoon, siirrettiin sen itäiset osat Venäjään kuuluviksi. Pihkovan alueeseen liitettiin tällöin Petserin piiri, jonka väestö on pääasiassa virolaista. Viron uudelleen itsenäistyttyä Viro ja Venäjä ovat kiistelleet rajan paikasta.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Pihkovan alueen sivusto 
 Pihkovan alueen matkailusivusto ,