Mäntän paperitehdas

Mäntän paperitehdas on Metsäliitto-konserniin kuuluvan Metsä Tissue Oyj -yrityksen pehmopaperitehdas Mänttä-Vilppulassa, Pirkanmaalla. Tehdas on toinen Suomessa toimivista pehmopaperitehtaista (toinen on Nokian Paperi) ja valmistaa noin puolet Suomessa myytävistä pehmopapereista (mm. wc- ja talouspaperit sekä paperiset käsipyyhkeet). Mäntän tehtaalla tehdään pehmopaperin lisäksi tiivispaperia ruoanlaittoon ja leivontaan. Raaka-aineena käytetään keräyspaperia ja sellua. Painomusteen poistamiseksi tehtaalla on siistaamo. Tehtaalla työskentelee noin 400 työntekijää. Tehtaan paperintuotantokapasiteetti on noin 122 000 t vuodessa. Tuotemerkkejä ovat muun muassa Serla, Lambi ja Katrin. Tehdas aloitti toimintansa puuhiomona vuonna 1869 ja ensimmäiset kaksi paperikonetta hankittiin vuosina 1881 ja 1882.

Yhtiön alaisuuteen kuului vuosina 1923–1988 myös Laukaassa sijaitseva Kuhankosken voimalaitos. Voimalaitos tuotti sähköä  Kankaan paperitehtaan sekä  Mäntän tehtaiden tarpeisiin, joiden välillä oli oma 45 kV:n voimansiirtoverkko Kuhankoski–Kangas–Mänttä–Kolhon saha. 

Kuhankoski–Kankaan muuntamon välin  linja purettiin 1990-luvun alussa. Kankaan muuntoasema–Mänttä-välin purkamisesta ei ole tietoa. 

Linjaa on osin vielä olemassa osin pystyssa tehtaan lähistöllä.

Tammikuussa 2021 uutisoitiin uuden pehmopaperikoneen investoimisesta.

Tehtaan paperikoneet
Tuotanto kolmella vanhimmalla koneella oli yhteensä noin 5 000 tonnia kääre-, pingotus- ja pussipaperia vuodessa. Tehtaalla on neljä tuotantokäytössä olevaa paperikonetta, joista kolme konetta valmistaa pehmopapereita ja yksi kone tiivispaperia.

Tuotteet vuoden 1911 jälkeen: kirjoitus-, paino-, ja käärepaperi sekä tapettipaperi. Vuosina 1919–1920 PK1:llä valmistettiin sanomalehtipaperia. Vuonna 1925 PK1:llä aloitettiin pergamiinipaperin valmistus.

Pergamiinin lisäksi Mäntän paperitehtaalla tuotettiin 1950-luvulla kattohuopaa, raakapahvia, käärepaperia, silkkipaperia, konekrepattua paperia, selluloosavanua sekä erilaisia talouspapereita (mm. wc-paperia, lautasliinoja ja nenäliinoja).

Tuotteet 1970-luvulla: rasvatiiviit paperit, leivinpaperit ja muut leipomoteollisuuden tarvitsemat paperilaadut sekä niistä tehdyt jalosteet kotitalouksia varten.

Voima-asema
Tehtaan yhteydessä oleva voima-asema koostuu höyry- ja vesivoimalasta sekä muuntoasemasta. Molemmat ovat Mäntän Energia Oy:n omistuksessa 

Mäntän vesivoima-aseman teho on 1,5 MW (1 turbiini). Höyryvoima-asemalla on 1 höyryturbiini.

Aikoinaan tehtaiden välillä oli oma verkosto  Kuhankosken voimalaitos–Kankaan muuntoasema–Mäntän tehtaat. Linja valmistui  22.2.1925 Kytkettiin 45kV  Kuhankoski-Kangas -mäntän linjaa korkeajännite. ( Linja on  nykyään purettu) Lisäksi mäntästä jatkettiin 45kV linjaa yhtymän Kolhon sahalle asti. 

Kuhankosken teho on 3,4 MW. Laitoksen omistaa nykyisin Koskienergia Oy.

Höyryvoima-aseman kattilat

Tehtaan rautatiekalusto
Tehtaalla oli aiemmin oma kuljetusosasto ja  veturikalusto (GAS Kuljetusosasto), joka hoiti tehtaan sisäisen liikennöinnin. Nykyään tehtaan raideliikennettä hoitaa VR Osakeyhtiö. Tehtaalta lähtee päivässä noin 40 junanvaunun ja 50 rekan verran pehmopaperia.
 Move51h Valmet 40/1955, poistettu
 Otso2 Saalasti 52/1963, myyty 6.5.1988 (käytössä FinnGas GmbH:n varastolla Haminassa)

Tehtaalla oli vuoteen 1955 asti myös oma 600 mm:n kapearaideverkosto.

Rakennettu ympäristö 
Mänttä tunnetaan korkeatasoisesta teollisuusarkkitehtuuristaan, joka on rakentunut paperitehtaan ja ympäröivän yhdyskunnan kiinteässä suhteessa. Tehdasyhdyskunta alkoi rakentua 1860-luvulla apteekkari G. A. Serlachiuksen perustettua Mäntänkoskeen puuhiomon. Valtaosa tehdasalueen nykyisestä rakennuskannasta on 1920- ja 1930-luvuilta. Tehdasalue käsittää paperitehtaan ja entisen sulfiittisellutehtaan rakennukset, ja kokonaisuuteen liittyvät vanha spriitehdas ja voimalaitos sekä pääkonttori, johtajien asuntoja, Asemankulman asuinalue sekä Mäntän klubin kerhorakennus. Gösta Serlachiuksen kodikseen rakennuttamassa Joenniemen kartanossa toimii nykyisin Taidemuseo Gösta. Paperitehdasyhtiö on rakennuttanut myös Mäntän kirkon.  

Tehtaan entisessä pääkonttorissa Valkoisessa talossa sijaitseva Gustaf-museo esittelee myös Mäntän arkkitehtuuria ja yhdyskuntasuunnittelua. Mäntän tehtaat ja yhdyskunta kuuluvat valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luetteloon.

Katso myös
 Mäntän rata
 Suomen paperiteollisuus
 Kankaan paperitehdas
 Takon kartonkitehdas
 Lielahden sellutehdas

Lähteet
 http://www.purkupiha.fi/references/list_by_cat/4/0/kone-purku
 http://www.ksml.fi/uutiset/talous/mets%C3%A4-tissue-saattaa-siirt%C3%A4%C3%A4-leivinpaperit-saksaan/572345 
 Uutinen PK10:n uusinnasta 
 
 
 
 Tehdas ja Me. Henkilöstölehti. GAS Tehtaiden sisäinen tiedotuslehti.
 Pikkuserla. (1976-2008) Serla Oy:n tiedotuslehti. Mänttä. Serla.
 Bonsdorff, Lars G. & Kontio, Erkki O. (1968) G.A. Serlachius Oy 1868-1968 - Perheyrityksen vaiheita. Oy Tilgmann Ab. Helsinki.
 Norrmén, P. H. (1928) Mäntän tehdas 1868-1928. G. A. Serlachius osakeyhtiön muistojulkaisu. Mänttä. Serlachius.
 Virkamäki, Markku (1986) Tehdas, paperityöläiset ja Mänttä. Mäntän paperiammattiosaston 80-vuotishistoriikki. Mänttä. Mäntän paperiammattiosasto.
 Sivonen, Pauli (toim.) (2004) Kotkan siipien suojassa - Gösta Serlachiuksen taidesäätiön 70-vuotisjuhlajulkaisu. Mänttä. Gösta Serlachiuksen taidesäätiö.
 Nykänen, Panu & Paulapuro, Hannu (2005) Telan ympäri - Vuosisata suomalaista paperikone- ja paperinvalmistustekniikkaa. Tekniikan Historian Seura THS ry. Helsinki.
Kuhankosken entinen koneenhoitaja/Arkisto

Viitteet 

Mänttä-Vilppulan rakennukset ja rakennelmat
Suomalaiset paperinvalmistajat
Suomen selluloosatehtaat
Pehmopaperin valmistajat
Mänttä
W. G. Palmqvistin suunnittelemat rakennukset
Metsä Tissue