joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys

Sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestelmä () on länsimaiden 2000-luvulla ajama maailmanjärjestys.

Termin on luonnehdittu olevan Yhdysvaltain Joe Bidenin ulkopolitiikan iskusana ja suunnattu etupäässä Kiinaa ja Venäjää vastaan. Bidenin ulkoministeri Antony Blinkenin mukaan Yhdysvaltain ulkopolitiikan päätavoite on ylläpitää Sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä, jota Kiina uhkaa.

Biden ja Boris Johnson julistivat toimivansa Sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestelmän kautta yhteisessä lausunnossaan The New Atlantic Charter kesäkuussa 2021.

Termiä on käytetty myös neljä kertaa Yhdysvaltain lausunnossa G7:n hallituksille, USA–EU-huippukokouksen julkilausumassa ja kuuteen kertaan Naton Brysselin huippukokouksen lausumassa kesällä 2021.

Kesäkuussa 2022 Naton Madridin huippukokouksen lausumassa mainittiin Kiinan pyrkimään heikentämään Sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä.

Sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys on samaistettu Kansainväliseen liberaaliin maailmanjärjestykseen () tai nämä ovat toisiaan tukevia.

Atlantic Councilin mukaan Sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen kehittivät johtavat demokraattiset liittolaiset toisen maailmansodan lopussa ja sitä syvennettiin laajennettiin uusilla valtiolla ajan myötä.

Järjestelmä perustuu joukkoon normeja ja periaatteita, jotka koskevat globaalia turvallisuutta, taloutta ja hallintoa. Siihen kuuluu joukko sääntöjä, jotka rohkaisevat rauhanomaiseen, ennustettavaan ja yhteistyöhaluiseen käytökseen liberaalien arvojen ja periaatteiden mukaisesti. Siihen kuuluvat myös formaalit kansainväliset järjestöt, kuten YK ja Nato, jotka legitimisoivat ja joiden avulla tätä järjestystä pidetään yllä. Voimakkaiden demokraattisten valtioiden tehtävänä on ylläpitää ja puolustaa järjestelmää.

Termiä on ilmeisesti käytetty ensimmäisen kerran 1989.

Se yleistyi Yhdysvaltain demokraattien kritiikkinä George W. Bushin Irakin sotaa vastaan, joka aloitettiin ilman YK:n turvallisuusneuvoston hyväksyntää.

Economist-lehden mukaan myös presidentti Donald Trump horjutti Sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä ulkopolitiikallaan, kuten kauppasodalla Kiinan ja liittolaistensa kanssa, vetäytymällä Pariisin ilmastosopimuksesta, siirtämällä Yhdysvaltain Israelin suurlähetystön Jerusalemiin ja mitätöimällä sopimuksen Iranin kanssa ja neuvottelemalla Pohjois-Korean kanssa.

Kritiikkiä 

Viittaukset Sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestykseen ovat pääasiassa korvanneet viittaukset kansainväliseen lakiin. Tätä uutta kielenkäyttöä on arvosteltu. Venäjä ulkoministeri Sergei Lavrov lausui tammikuussa 2019 että kansainvälisen lain universaalit normit on pyritty korvaamaan "sääntöihin perustuvalla järjestyksellä" ja että termi on vastikään kehitetty, jotta pystytään keksimään uusia sääntöjä poliittisen tilanteen muuttuessa, jotta voidaan painostaa erimielisiä maita ja jopa liittolaisia.

Viitteet 

Kansainvälinen politiikka
Yhdysvaltain ulkopoliittiset opit
Miesten Superpesiksen kausi 1997

Superpesiksen kausi 1997 oli Suomen pesäpallon pääsarjan Superpesiksen 8. kausi.

Runkosarja

Pudotuspelit

Turnauspuu

Lopulliset sijoitukset

Lähteet 
 Pesis.fi − Miesten Superpesis 1997

Pesäpallon SM-sarjakaudet
Vuoden 1997 pesäpallo
M-55S

M-55S on Sloveniassa 1990-luvun lopulla STO RAVNEn ja Elbitin toteuttama T-55-panssarivaunun modernisointi, jossa pääaseeksi vaihdettiin NATO-standardin mukainen 105 mm Royal Ordnance L7. Torni ja runko suojattiin kauttaaltaan reaktiivipanssarilla, joka muuttaa koko vaunun profiilin. Vaunussa on myös digitaalinen ballistinen tietokone ja tykin stabilointi, Fotona SGS-55 -tähtäin laseretäisyysmittarilla, Fotona COMTOS-55 -vaununjohtajan tähtäin, laserilmaisin ja suojasavuheittimet, parannettu moottori, uudet telat kumisilla telakengillä. Viimeinen modernisoitu vaunu toimitettiin 1999.

Lähteet 

Taistelupanssarivaunut
Päivystyspoliklinikka

Päivystyspoliklinikalla eli päivystyksessä annetaan vammautuneelle tai sairastuneelle kiireellistä hoitoa. Kiireellisyydellä tarkoitetaan sitä, että hoito ei voi odottaa ilman, että äkillinen sairastuminen, vamma, pitkäaikaissairauden paheneminen tai toimintakyvyn aleneminen pahenee ilman välitöntä arviota tai hoitoa. Ympärivuorokautinen päivystys järjestetään suurten terveyskeskusten tai sairaaloiden yhteydessä. Päivystyksen järjestää kunta tai sairaanhoitopiiri. Perusterveydenhuollon päivystys järjestetään yhteispäivystyksissä yhteistyössä erikoissairaanhoidon kanssa. Ensihoidon ja päivystävien terveydenhuollon yksiköiden on tehtävä yhteistyötä, jotta palveluista muodostuu toimiva kokonaisuus.

Kiirreellinen hoito (sis. suun terveydenhoito, mielenterveyshoito, psykososiaalinen tuki) on annettava potilaalle tämän asuinpaikasta riippumatta. Arkipäivisin tämä on tapahduttava lähellä potilaan asuinpaikkaa, ellei esimerkiksi potilastuvallisuus vaadi päivystyksen keskittämistä päiystysyksikköön. Iltaisin ja viikonloppuisin kunta tai kuntayhtymä järjestää peruterveydenhuollon päivystyksen silloin kun palveluiden saatavuus sitä edellyttää. Laajan ympärivuorokautisen päivystyksen yksikön keskussairaalansa yhteyteen ovat velvoitettuja perustamaan Helsingin ja Uudenmaan, Varsinais-Suomen, Satakunnan, Pirkanmaan, Päijät-Hämeen, Etelä-Karjalan, Pohjois-Karjalan, Pohjois-Savon, Keski-Suomen, Vaasan, Etelä-Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin sairaanhoitopiirit.  Muiden sairaanhoitopiirien tulee ylläpitää keskusairalan yhteydessä ympärivuorokautista yhteispäivystystä, jossa on valmius väestön tavanomaisten kiireellisten terveysongelmien hoitoon. Siellä on otava riittävät voimavarat ja osaaminen päivystyspotilaiden hoitamiseen. Toiminan järjestämisessä on otettava huomioon ensihoitopalvelu, etäisyydet päivystyspisteiden välillä sekä väestöllä oleva palvelutarve. 

Päivystysapu 116 117 on sairaanhoitopiirien yhdessä järjestämä ohjaus- ja neuvontapalvelu. Sieltä saa ohjausta ja neuvontaa äkillisisä sosiaalisissa ja terveydellisissä ongelmatilanteissa. 

Päivystyksessä työskentelee lääkäreitä, sairaanhoitajia, lähihoitajia ja kipsimestareita. Tukipalveluita tuottavat ensihoito, sihteerit, kuvantaminen, laboratorion näyttenotto, sairaalahuolto ja potilaskuljettajat. Paikalla on myös sosiaalityön ammattilaisia sekä psykiatrisen sairaanhoidon osaajia. Lääkäreillä on mahdollisuus erikoistua akuuttilääketieteeseen, tätä koulutusta on järjestetty Suomessa vuodesta 2013 lähtien. Akuuttilääkäreiden työ tapahtuu suurelta osin päivystyspoliklinikoilla ja akuuttilääkärit osallistuvat kaikkien eri erikoisalojen potilaiden hoitamiseen päivystyksessä.  

Aluehallintovirastot sekä Sosiaali- ja terveydenhuollon lupa- ja valvontavairasto (Valvira) valvovat päivystysten toimintaa.

Katso myös 

 Poliklinikka

Lähteet 

Sairaalat

Terveydenhoito
Itä-Karttulan pienviljelijäin osaston talo

Itä-Karttulan pienviljelijäin talo oli Karttulan kunnassa (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) sijainnut työväentalo.

Historiaa
Itä-Karttulan pienviljelijäin osasto perustettiin vuonna 1930, samoihin aikoihin tai pian sen jälkeen kun Itä-Karttulan työväenyhdistys oli lakkautettu kommunistilakien nojalla. Vuonna 1936 yhdistys rakensi talon kylän keskustaan. Rakennuspuut saatiin osin lahjoituksina ja loput ostettiin, rakennustyöt tehtiin palkkatyönä.

Rakennus
Talo oli hirsirunkoinen. Alun perin sen katto oli päreistä, mutta vuonna 1967 asennettiin peltikatto. Talossa oli juhlasali, näyttämö, ravintola ja keittiö, ja sen kokonaispinta-ala oli 138 neliömetriä. Se lämpeni uuneilla ja oli enimmäkseen kesäkäytössä. Vuonna 1988 talo oli SKP:n Itä-Karttulan osaston hallussa. Tuolloin se oli ainoa Karttulan kunnassa jäljellä ollut työväentalo. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.

Lähteet 

Työväentalot
Karttula
Itä-Karttulan työväentalo

Itä-Karttulan työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) Lyytikkämäen kylässä sijainnut työväentalo.

Historiaa
Itä-Karttulan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja talo valmistui vuonna 1916 Lyytikkämäen kylään. Vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja vuonna 1923 talo takavarikoitiin. Vuonna 1930 yhdistys lakkautettiin, talo suljettiin ja takavarikoitiin lopullisesti kommunistilakien nojalla, ja se päätyi 1930-luvun alussa paikallisen nuorisoseuran haltuun. Vuonna 1948 nuorisoseura palautti talon Kuopion sosialidemokraattiselle piirille. Vuonna 1961 talo myytiin kannattamattomana yksityiselle.

Toimintaa työväentalolla
Heti valmistumisvuonna 1916 Syvänniemen sosialidemokraattinen nuoriso-osasto järjesti talolla naamiaiset. Myös kesäjuhlia järjestettiin. Työväentalolla pidettiin vuonna 1930 Itä-Karttulan pienviljelijäin osaston perustava kokous.

Lähteet 

Työväentalot
Karttula
Airakselan työväentalo

Airakselan työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) Airakselan kylässä sijainnut työväentalo.

Historiaa
Airakselan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Hirsirakenteinen talo valmistui yhden lähteen mukaan vuonna 1914. Tosin vielä vuonna 1915 talo oli keskeneräinen, ja tuolloin toivottiin talon valmistuvan jouluksi. Ilmeisesti piiritoimikunnalta oli saatu rahallista avustusta talon loppuun saattamista varten. Talosta puuttui ainakin laipio ja uunit. Tuolloin yhdistyksessä oli 18 jäsentä. Vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen. Vuonna 1923 yhdistyksen omaisuus takavarikoitiin, ja vuonna 1930 yhdistys lakkautettiin, talo takavarikoitiin lopullisesti kommunistilakien nojalla ja myytiin yksityiselle vuonna 1932. Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:n ja yritti vuonna 1949 saada talon takaisin, mutta valtioneuvosto hylkäsi anomuksen.

Vuonna 1916 yhdistyksen entinen jäsen teki nimismiehelle kantelun ja vaati taloa suljettavaksi sillä perusteella, että siellä tapellaan. Nimismiehen tutkittua asiaa, talo sai kuitenkin pysyä auki. Ongelmia kuitenkin oli ollut jo edellisenä vuonna: iltamissa oli jatkuvasti tappeluita, jotka alkoivat jo vaikuttaa iltamien yleisömääriin, sillä ihmiset eivät uskaltaneet tulla paikalle. Ainakin yhdet iltamat jouduttiin myös keskeyttämään. Työväenlehti Sanantuoja epäili, että häiriköinti oli suunnitelmallista ja asialla ”ison talon pojat”. Kuusi häirikköä oli haastettu oikeuteenkin, ja heidät tuomittiin kukin 50 markan sakkoihin ja korvaamaan yhdistykselle 180 markkaa.

Lähteet 

Työväentalot
Karttula
Kalliorannan työväentalo

Kalliorannan työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 eteenpäin osa Kuopiota) Kalliorannan kylässä sijainnut työväentalo.

Historiaa
Kalliorannan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Kookas hirsirakenteinen talo valmistui yhden lähteen mukaan vuonna 1911. Vuonna 1916 työväenlehti Sanantuoja tosin kirjoitti, että yhdistys oli ostanut maatilan rakennuksineen vuonna 1910 ja asettunut sen päärakennukseen. Yhdistys oli myynyt maatilan kahdessa osassa kahdelle eri henkilölle, ja ryhtynyt itse toisen näistä vuokralaiseksi. Sittemmin omistaja vaihtui siinä osassa maatilaa, jota yhdistys vuokrasi, ja uusi omistaja hääti yhdistyksen. Ei ole varmuutta, pääsikö yhdistys enää talonsa haltijaksi. Sisällissodan aikana yhdistyksen toiminta oli pysähdyksissä, ja sodan jälkeen se liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen. Vuonna 1932 yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla. Talo päätyi navetaksi.

Vuonna 1913 Karttulan rovasti järjesti lukukinkerit työväentalolla. Hän myös kielsi työväenyhdistystä 100 markan sakon uhalla pitämästä kokouksia ilman rovastin lupaa sunnuntaisin ennen kello 10 aamulla.

Lähteet 

Työväentalot
Karttula
Punnonmäen työväentalo

Punnonmäen työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) Punnonmäen kylässä sijainnut työväentalo.

Historiaa
Punnonmäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Hirsirakenteinen työväentalo valmistui vuonna 1911. Innostus yhdistystoimintaan laski kuitenkin nopeasti: vuonna 1916 yhdistyksen sanottiin olevan ”aivan nukuksissa”, ja jäsenmäärä, joka yhdistyksen alkuaikoina oli lähennellyt sataa, oli pudonnut kolmeen. Yhdistystä kuitenkaan ei haluttu lakkauttaa, vaan se herätettiin vielä henkiin. Vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja vuonna 1923 sen omaisuus takavarikoitiin. Yhdistys ehti kuitenkin vuonna 1923 järjestää sekä vappu- että juhannusjuhlat omalla talollaan. Vuonna 1930 yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla, talo takavarikoitiin lopullisesti ja myytiin 1930-luvun alussa Punnonmäen lotille.

Lähteet 

Työväentalot
Karttula
Peruskorttipakka

Peruskorttipakka on yleisin korttipakka. Se on samanlainen kuin ranskalainen korttipakka, mutta eroaa siitä siten, että siinä on 52 korttia, kun ranskalaisessa korttipakassa niitä on vain 32. Joissakin maissa käytetään peruskorttipakan lisäksi myös muita perinteisiä korttipakkoja. Tällaisia korttipakkoja ovat saksalainen korttipakka, Latinalainen korttipakka, Italialainen korttipakka, Espanjalainen korttipakka ja Sveitsiläinen korttipakka. Peruskorttipakassa voi olla normaalien korttien lisäksi myös jokereita

Pelikortit 

Korttipakka
Waianae

Waianae on Honolulun piirikuntaan kuuluva kaupunki, joka sijaitsee maantieteellisesti Oahun saaren itäosissa. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 13 614 asukasta. Kaupungin asukkaista huomattava osa on Havaijin alkuperäisasukkaita tai muita Tyynenmeren saarten alkuperäisasukkaista: 36,3 %. Kahta tai useampaa etnistä taustaa edustavia oli 23,6 %.

Waianaen, ja lähialueen, maisemaa hallitsee samannniminen vuoristo, jonka korkeimmat kohdat ovat yli 900 metriä korkeita.

Havaijin suurin asunnottomien leiri, Pu‘uhonua, sijaitsee Waianaella, kaupungin venesataman välittömässä läheisyydessä. Vuonna 2017 leirin pinta-ala oli hieman reilu 8 hehtaaria. Vuonna 2018 kuvernööri David Ige vieraili leirissä ja lupasi, ettei sitä pureta väkipakolla.

Lähteet 

Havaijin kaupungit
Koputus

Koputus on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut suomalainen kauhuelokuva, jonka ovat ohjanneet Max Seeck ja Joonas Pajunen. Elokuva on ohjaajiensa ensimmäinen pitkä elokuva. Ohjaajapari on myös käsikirjoittanut elokuvan. Elokuvan päärooleissa ovat Inka Kallén, Saana Koivisto ja Pekka Strang. Koputus kertoo kolmesta sisaruksesta, jotka palaavat kotiseudulleen myymään murhattujen vanhempiensa taloa, joka sijaitsee metsän keskellä. Elokuvan tuottaa Solar Films ja sen levittää Suomessa Nordisk Film.

Kauhuelokuvan kansainvälinen nimi on The Knocking. Elokuva oli myyty syyskuussa 2022 yli 70 maahan, muun muassa Saksaan, Itävaltaan, Sveitsiin, Ranskaan, Indonesiaan, Taiwaniin ja Latinalaiseen Amerikkaan.

Koputus esitettiin Sitges-kauhuelokuvafestivaaleilla 9. lokakuuta 2022. Elokuvateattereihin se ilmestyy 22. helmikuuta 2023.

Lähteet

Aiheesta muualla
 

Vuoden 2022 suomalaiset elokuvat
Suomalaiset kauhuelokuvat
Alexandru Cicâldău

Alexandru Cicâldău (s. 8. heinäkuuta 1997) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Arabiemiraateissa Al-Ittihad Kalbaa lainalla turkkilaisseura Galatasaraysta. Hän on pelannut Romanian maajoukkueessa vuodesta 2018.

Cicâldău pelasi Romanian pääsarjassa Viitorul Constanțan ja Universitatea Craiovan joukkueissa. Hän voitti Romanian liigamestaruuden vuonna 2017, mutta pääsi tuolloin vielä pelaamaan melko vähän, ja Romanian upin vuonna 2021. Hän siirtyi turkkilaisseura Galatasarayhin heinäkuussa 2021 ja pelasi ensimmäisellä kaudellaan Turkin Superliigassa 32 ottelua, joissa hän teki neljä maalia. Kaudella 2022–2023 hän pelaa lainasopimuksella Arabiemiraateissa Al-Ittihad Kalban joukkueessa.

Cicâldău on pelannut Romanian nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi joukkueensa kaikki neljä ottelua alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019 Romanian yltäessä välieriin. Hän pelasi Romanian A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran maaliskuussa 2018 ystävyysottelussa Israelia vastaan. Hän on pelannut elokuun 2022 loppuun mennessä 25 A-maaottelua, joissa 14 kertaa avauskokoonpanossa. Hän on tehnyt kolme maaottelumaalia: kaksi maaliskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Armeniaa vastaan ja yhden maaliskuussa 2022 ystävyysottelussa Israelia vastaan.

Lähteet 

Romanialaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1997 syntyneet
Elävät henkilöt
Joonas Pajunen

Joonas Pajunen (s. 1985) on helsinkiläinen yrittäjä, elokuvaohjaaja sekä käsikirjoittaja.

Pajunen toimii perustamassaan V2B Videoviestintä Oy:ssä ohjaajana ja toimitusjohtajana. Pajunen on lisäksi start up -sijoituksia tekevän Parepak Finland Oy:n hallituksen jäsen ja tapahtumatoimisto OFRD Oy:n perustajajäsen sekä hallituksen jäsen.

Pajunen on ohjannut ja käsikirjoittanut yhdessä kirjailija Max Seeckin kanssa suomalaisen kauhuelokuvan Koputus, joka tulee Suomessa ensi-iltaan helmikuussa 2022. Elokuvan päärooleissa esiintyvät Pekka Strang, Inka Kallén ja Saana Koivisto. Elokuvan tuottajina ovat Markus Selin, Jukka Helle sekä Hanna Virolainen.

Filmografia

Elokuvat
Koputus-kauhuelokuva (2022), käsikirjoitus ja ohjaus

Lähteet 

Suomalaiset yrittäjät
Suomalaiset elokuvaohjaajat
Suomalaiset elokuvakäsikirjoittajat
Tarawih

Tarawih () on sunnalaisessa islamissa yksi salat-rukouksista, jota suoritetaan Ramadan-kuukauden alusta sen loppuun yörukous ishan jälkeen ja ennen witr-rukousta.

Lähteet 

Islam
Kultahiekkahautoja

Kultahiekkahautoja (Xenotilapia flavipinnis) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalalaji. Sitä pidetään akvaariokalana.

Koko ja ulkonäkö 
Kultahiekkahautoja voi kasvaa enintään noin yhdeksän senttimetrin mittaiseksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään, mutta koiraat ovat yleensä naaraita värikkäämpiä.

Levinneisyys ja elinympäristö 
Kultahiekkahautojaa tavataan kotoperäisenä Tanganjikajärvessä. Laji elää noin 24–27 asteen lämpöisessä vedessä ja on parvia muodostava pohjakala. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee kultahiekkahautojan elinvoimaiseksi lajiksi.

Lähteet 

Kirjoahvenet
Akvaariokalat
Zygós

Zygós (, ”ies”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa ja muualla Balkanilla:

 zygós, yleinen nimitys vuorijonon kahden huipun väliselle matalammalle kohdalle, joka mahdollistaa vuorten ylityksen
 Zygós, historiallinen nimitys eri vuorijonoille Balkanilla
 Balkanvuoret tai niiden osa
 Píndos-vuoristoon kuuluvat vuoret Epeiroksen ja Thessalian rajalla Kreikassa lähellä Métsovoa, käsittäen nykyisten Lýgkos-, Mavrovoúni- ja Zygós-vuorten seudun, joka oli merkittävä vuorten ylityspaikka Epeiroksen ja Thessalian välillä
 Zygós, vuori Epeiroksen ja Thessalian rajalla Kreikassa
 Zygós, kylä Kaválan kunnassa Itä-Makedonian ja Traakian alueella Kreikassa
 Arákynthos eli Zygós, vuori Aitolia-Akarnaniassa Kreikassa

Lähteet
Sisu-Petteri Lehtonen

Sisu-Petteri Lehtonen (s. 3. kesäkuuta 2003 Turku) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Turun Palloseuraa. Seuran pelaajakoordinaattori Mika Suoraniemi on kuvaillut häntä fyysiseksi puolustavaksi puolustajaksi.

Ura

Seuraura 
Lehtonen on Turun Palloseuran kasvatti. Kaudella 2020–2021 hän oli pelipaikastaan huolimatta tehoilla 8+8=16 seuran B-nuorten paras maalintekijä sekä tehokkain puolustaja Elmeri Laakson kanssa ja toiseksi paras pistemies Joel Niinistön jälkeen. 

Kaudeksi 2021–2022 Lehtonen teki TPS:n kanssa kaksivuotisen SM-liigasopimuksen. Hän pelasi kauden aikana loukkaantumisen vuoksi kuitenkin vain kolme ottelua seuran U20-joukkueessa. Lehtonen aloitti myös kauden 2022–2023 U20-joukkueessa. Hän teki liigadebyyttinsä runkosarjan neljännellä kierroksella 21. syyskuuta 2022 vieraissa JYPiä vastaan. Lehtonen merkittiin TPS:n seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa 12.42 minuuttia.

Maajoukkueura 
Lehtonen on pelannut kaksi nuorten ja seitsemän poikien maaottelua.

Muuta 
Lehtosen isä Riku-Petteri pelasi omalla urallaan puolustajana pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 307 SM-liigaottelua. Hän toimi TPS:n kapteenina kaudella 1997–1998 ja Helsingin IFK:n kapteenina kaudella 2002–2003. Riku-Petteri loi pääsarjauraa myös Saksassa, Ruotsissa ja Italiassa. Myöhemmin hän on luonut valmentajauraa Suomessa, Italiassa, Tanskassa ja Kiinassa. Hän toimii nykyään TPS:n U18-joukkueen vastuuvalmentajana.

Sisu-Petteri Lehtonen valmistui ylioppilaaksi Kerttulin lukiosta keväällä 2022.

Tilastot

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset jääkiekkoilijat
Turun Palloseuran pelaajat
Vuonna 2003 syntyneet
Elävät henkilöt
Valtteri Savolainen

Valtteri Savolainen (s. 14. elokuuta 2003 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhoa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.

Ura 
Savolainen on Hämeenlinnan Pallokerhon kasvatti. Kaudella 2018–2019 hän oli C-nuorten SM-karsinnoissa 13 osumallaan joukkueensa paras maalintekijä. Kaudella 2019–2020 Savolainen oli kymmenellä osumallaan HPK:n U20-joukkueen toiseksi paras maalintekijä Tomi Palon jälkeen. Kaudella 2020–2021 hän jakoi 13 osumallaan joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä Samppa Saarisen kanssa.

Kaudella 2022–2023 Savolainen debytoi HPK:n SM-liigajoukkueessa. Hän teki liigadebyyttinsä runkosarjan viidennellä kierroksella 22. syyskuuta 2022 JYPiä vastaan. Savolainen merkittiin HPK:n nelosketjun oikeaan laitaan Artturi Toivolan ja Eskil Woldin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 6.03 minuuttia. Liigauransa avausmaalin Savolainen teki 29. lokakuuta 2022 Helsingin IFK:ta vastaan. Marraskuussa hän teki HPK:n kanssa loppukauden kattavan SM-liigasopimuksen.

Tilastot

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset jääkiekkoilijat
Hämeenlinnan Pallokerhon pelaajat
Vuonna 2003 syntyneet
Elävät henkilöt
Eastpointe

Eastpointe on kaupunki Yhdysvalloissa Michiganin osavaltiossa. Sen väkiluku oli 34 318 vuonna 2020. Kaupunki sijaitsee Macombin piirikunnassa. Eastpointe kuuluu Detroitin suurkaupunkialueeseen.

Väestö 
Vuonna 2020 Eastpointen 34 318 asukkaasta mustia oli 52,7 %, valkoisia 39,4 %, aasialaisia 1,1 % ja alkuperäisasukkaita 0,3 %. Asukkaista 1,0 % kuului johonkin muuhun rotuun, ja 5,5 % asukkaista asukkaista kuului kahteen tai useampaan rotuun. Asukkaista 3,4 % puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 3,1 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Michiganin kaupungit
Monacon perustuslaki

Monacon perustuslaki (Constitution monégasque de 1962) on Monacon ruhtinaskunnan ylin laki. Se hyväksyttiin ensimmäisen kerran vuonna 1911 ja uudistettiin  17. joulukuuta 1962. Perustuslaki hahmottelee kolme hallinnon haaraa, mukaan lukien useat hallintovirastot ja neuvostot, jotka jakavat neuvoa-antavan ja lainsäädäntövallan ruhtinaan kanssa. Perustuslaissa määritellään myös Monacon valtaistuimen perintölinja; tätä kohtaa muutettiin 2. huhtikuuta 2002. Monacon perustuslaki on maailman lyhyin perustuslaki.

Toimeenpaneva haara

Ruhtinas säilyttää korkeimman toimeenpanovallan, mutta ruhtinaskunnan hallituksen päämies on valtioministeri, joka johtaa kuusijäsenistä hallitusneuvostoa, neuvoo prinssiä ja vastaa lakien täytäntöönpanosta. Ruhtinaskunnan paikallisia asioita (eli Monaco-Villen, La Condaminen, Monte Carlon ja Fontvieillen neljän kaupunginosan hallintoa) johtaa kunnallinen neuvosto, joka koostuu viidestätoista vaaleilla valitusta jäsenestä ja jota johtaa pormestari.

Lainsäädäntöala

Vuoden 1962 perustuslain mukaan ruhtinas jakaa valtansa ruhtinaskunnan lainsäädäntöelimen yksikamarisen kansallisneuvoston kanssa. Vaikka se on ruhtinaasta riippumaton ja saattaa toimia vastoin hänen tahtoaan, ruhtinaan allekirjoitus vaaditaan vahvistamaan kaikki sen päättämät lait.

Oikeuslaitos
Tuomiovalta on annettu ruhtinaalle, joka delegoi oikeudenkäynnit eri tuomioistuimille, jotka jakavat oikeutta hänen nimissään. Tuomareiden riippumattomuus on taattu perustuslaissa. Monacon korkein oikeus koostuu viidestä pääjäsenestä ja kahdesta apulaistuomarista, jotka ruhtinas nimeää kansallisneuvoston ja muiden hallituksen elinten ehdotusten perusteella. Korkein oikeus on korkein muutoksenhakutuomioistuin ja tulkitsee tarvittaessa myös perustuslakia. Monacon oikeusjärjestelmä, joka liittyy läheisesti Ranskan oikeusjärjestelmään, on muotoiltu Napoleonin koodin mukaan.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Perustuslain teksti (ranskaksi)
 Perustuslain englanninkielinen käännös (PDF)

Monaco
Perustuslait
Karlatornet

Karlatornet on rakenteilla oleva pilvenpiirtäjä Ruotsin Göteborgissa. Siitä tulee 245 metriä korkea ja 73-kerroksinen, eli Pohjoismaiden korkein tornitalo. Pilvenpiirtäjä on osa uutta Karlastadenin kaupunginosaa, ja sen rakentaminen aloitettiin vuonna 2019. Rakennukseen tulee hotelli, näköalaravintola, kylpylä sekä noin 600 asuntoa. Talon ovat suunnitelleet yhdessä amerikkalainen Skidmore, Owings & Merrill sekä tanskalainen Entasis. Urakoitsijana on Serneke Group.

Syyskuussa 2022 Karlatornetin 61. kerros valmistui, ja siitä tuli korkeampi kuin Malmössa sijaitseva Turning Torso.

Katso myös
 Luettelo Ruotsin korkeimmista rakennuksista

Lähteet

Göteborgin rakennukset ja rakennelmat
Pilvenpiirtäjät
Ruotsin tornitalot
Rhode Islandin kuvernöörinvaalit 2022

Rhode Islandin vuoden 2022 kuvernöörinvaalit järjestetään 8. marraskuuta. Nykyinen kuvernööri Dan McKee voidaan valita uudelleen.

Samojen vaalien yhteydessä valitaan myös osavaltion varakuvernööri sekä kaikki Rhode Islandin lainsäädäntöelimen paikat (edustajainhuone: 75, senaatti: 38). Lisäksi valitaan vaalipiirien 1 ja 2 edustajat Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen osana vuoden 2022 välivaaleja.

Äänioikeus 
Vaaleissa saavat äänestää rekisteröityneet äänestäjät. Äänestäjäksi voivat rekisteröityä sellaiset henkilöt, jotka täyttävät seuraavat ehdot:

 Yhdysvaltain kansalainen 
 Rhode Islandin asukas
 Vähintään 18-vuotias (rekisteröityminen mahdollista jo 16-vuotiaille)
 Ei istu tuomiota vankilassa vaalien aikana
 Ei ole oikeuden päätöksellä todettu vajaavaltaiseksi

Kirjeäänestys on mahdollista kenelle tahansa ilman erillisiä syitä. Vuoden 2022 vaaleissa noin kolmannes äänesti kirjeitse.

Ehdokasasettelu 
Kuvernöörinvaaleissa voi asettua ehdokkaaksi sellainen henkilö, joka on vaalikelpoinen osavaltiossa ja asunut siellä vähintään 30 päivää ennen vaaleja.

Nykyinen kuvernööri McKee valittiin demokraattisen puolueen ehdokkaaksi 14. syyskuuta. Hän nousi kuvernööriksi vuonna 2021 varakuvernöörin paikalta, kun Gina Raimondo nimitettiin Yhdysvaltain kauppaministeriksi.

Republikaanien ehdokkaaksi valittiin 13. syyskuuta liike-elämässä mukana ollut Ashley Kalus. Hänen lisäksi puolueen ehdokkaaksi pyrki moninkertainen rikollinen Jonathan Riccitelli.

Lähteet 

Vuoden 2022 vaalit
Rhode Islandin politiikka
Yhdysvaltain kuvernöörinvaalit
Karttulan työväentalo

Karttulan työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) kirkonkylässä sijainnut työväentalo.

Historiaa
Karttulan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja yhdistys liittyi seuraavana vuonna Suomen Työläisliittoon. Perustavassa kokouksessa mukaan liittyi 75 henkilöä, enimmäkseen torppareita ja mäkitupalaisia. Mukana oli kuitenkin myös yksi kauppias, johtaja ja poliisi. Vuonna 1911 yhdistyksessä oli kirjoilla jo yli 150 jäsentä, mutta vain alle 20 oli maksanut jäsenmaksunsa. 

Vuonna 1908 yhdistys osti oman talon. Toisen lähteen mukaan talo olisi valmistunut vuonna 1910. Tämä voi tarkoittaa vuotta, jolloin erikseen rakennettu juhlasali valmistui. Juhlasalin tarpeiksi yhdistys osti erään kartanon ja rakensi salin sen hirsistä. Sisällissodan alettua yhdistyksen toiminta keskeytyi noin vuoden ajaksi, ja suojeluskunta takavarikoi työväentalon ja yhdistyksen pöytäkirjat. Sisällissodan jälkeen, vuonna 1920, yhdistys päätti liittyä Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen. Tiukan äänestyksen tuloksena yhdistys kuitenkin päätyi maksamaan piiriveronsa edelleen SDP:lle. Yhden lähteen mukaan yhdistyksen omaisuus olisi takavarikoitu vuonna 1923, mutta jos näin oli, se sai omaisuutensa takaisin. 

1930-luvun alussa kirkonkylän työväenyhdistys oli ainoa Karttulan yhdistyksistä, jota ei lakkautettu kommunistilakien nojalla. Vuonna 1936 yhdistys purki talonsa niin sanotun Korven talon lisärakennuksen tarpeiksi. Korven talo sijaitsi Hirvijärven tien varrella, ja sitä käytti työväenyhdistyksen lisäksi urheiluseura Karttulan Kontio (aiemmalta nimeltään Korven Pojat). 

Sodan aikana yhdistys järjesti avustustoimintaa. Vuonna 1947 yhdistys päätti erota SDP:stä, ja seuraavana vuonna se liittyi vuonna 1945 perustetun SKDL:n jäseneksi. Tällöin yhdistyksen sosialidemokraatit perustivat oman yhdistyksen, Karttulan sosialidemokraattisen työväenyhdistyksen. Tämä yhdistys joutui kuitenkin toimimaan ilman taloa. Talon vaiheista tästä eteenpäin ei ole tietoa. Yhdistyksen 60-vuotisjuhlaa vietettiin vuonna 1966 muualla, joten luultavasti omaa taloa ei tällöin enää ollut. Vuoteen 1966 mennessä Karttulan työväenyhdistys kuului myös jälleen SDP:en.

Toimintaa työväentalolla
Ensimmäisen talon toimintaan kuului muun muassa näytelmäseura, puhujaseura sekä voimisteluosasto, joka tosin toimi vain parin vuoden ajan. Yhdistys piti kokouksia kerran kuussa ja julkaisi vuosina 1907–1910 käsinkirjoitettua lehteä nimeltä Raatajan apulainen. Vuonna 1910 järjestettiin vappujuhlat, joiden ohjelmassa oli muun muassa viulunsoittoa, näytelmä, puheita ja tanssia. Kesällä 1936 yhdistys vietti jo 30-vuotisjuhlaansa uudella talolla, jota nimitettiin ilmoituksessa "entiseksi Korven Poikain taloksi".

Lähteet 

Työväentalot
Karttula
Dale Cooper

Dale Cooper, jota esittää Kyle MacLachlan, on kuvitteellinen hahmo ja protagonisti yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa Twin Peaks (1990–1991, 2017). Hän oli myös sivuosassa esiosaelokuvassa Twin Peaks – Tuli kulje kanssani (1992).

Cooper saapuu vuonna 1989 Twin Peaksiin, Washingtonissa sijaitsevaan pikkukaupunkiin selvittämään suositun lukiolaistytön, Laura Palmerin, murhaa.

Hahmo 
Dale Bartholomew Cooper syntyi 19. huhtikuuta 1954, ja hän valmistui Haverfordin yliopistosta. Cooper on eksentrinen ja intellektuelli, ja hän on kiinnostunut mystiikasta, erityisesti Tiibetin ja Yhdysvaltain alkuperäiskansojen mytologiasta. Cooper rakastaa kirsikkapiirakkaa ja mustaa kahvia, näyttää useasti peukkua tyytyväisyyden merkiksi, omaa erottuvan huumorintajun sekä siteeraa viisaita sanontoja. Yksin Cooperin tunnetuimmista tavoista on nauhoittaa puhenauhaa mystiselle naiselle nimeltä ”Diane”, joka sisältää havaintoja ja ajatuksia hänen tapauksistaan.

Lähteet 

Televisiohahmot
Kuvitteelliset etsivät
Syvänniemen työväentalo

Syvänniemen työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 eteenpäin osa Kuopiota) Syvänniemen kylässä sijainnut työväentalo.

Historiaa
Syvänniemen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Jäseninä oli enimmäkseen Syvänniemen tehtaan työläisiä ja torppareita. Syvänniemellä on toiminut tuohon aikaan rautaruukki, jonka toiminta loppui vuonna 1908, ja lankarullatehdas, joka lopetettiin vuonna 1932.

Vuonna 1911 yhdistys rakensi itselleen työväentalon tehtaan lahjoittamalle tontille. Talon rakennustyöt kestivät lähes neljä vuotta. Yhdistys kuitenkin mainosti talonsa vihkiäisiä jo loppuvuonna 1907. On mahdollista, että vihkiäisiä vietettiin jo ennen talon lopullista valmistumista. Yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla vuonna 1930 (toisen lähteen mukaan 1932), ja talo päätyi valtion takavarikkoon.

Vuonna 1935 Kuopion sosialidemokraattinen piiri osti talon ja alkoi vuokrata sitä vuonna 1931 perustetulle Syvänniemen sosialidemokraattiselle työväenyhdistys Alkulle. Sotien jälkeen myös Syvänniemen työväenyhdistys sai jälleen toimia ja liittyi SKDL:oon. Alkoi kamppailu työväentalon omistuksesta työväenliikkeen eri suuntausten kesken. Oikeudenkäynti alkoi vuonna 1946 ja kesti vuosia. Vuonna 1952 oikeudenkäynnin voitti SKDL:n Syväniemen työväenyhdistys. Talo myytiin sittemmin yksityiselle asuintaloksi. Vuonna 1988 se oli yhä pystyssä, mutta huonokuntoinen. Talon nykytilasta ei ole tietoa, ja se on voitu purkaa.

Rakennus
Talo oli hirsirakenteinen, ja siinä oli pärekatto. Välipohjat olivat puusta ja jalusta kivestä. Talon pinta-ala oli 247 neliömetriä, josta lämmitettävää pinta-alaa 237 neliömetriä. Tilavuus 950 kuutiometriä. Talossa oli juhlasali, jossa 150 istumapaikkaa, näyttämö, ravintola, keittiö, johtokunnan huone sekä vahtimestarin asunto. Talo lämpeni kuudella uunilla, jotka uusittiin vuonna 1946, samalla kun talo katettiin uudelleen. Vuonna 1949 talo sähköistettiin.

Toimintaa työväentalolla
Tapaninpäivänä 1908 yhdistys järjesti talollaan ”joulukuusi-iltaman”. Iltaman ohjelmassa oli mm. puhe, soittoa ja tanssia, ja sen aikana poltettiin joulukuusi. Vuonna 1922 talolla järjestettiin iltama punaorpojen ja sisällissodan vankien hyväksi. Kesäkuussa 1923 Syvänniemen työväenyhdistys järjesti kevätjuhlan, jonka ohjelmassa oli muun muassa torvisoittoa, juhlapuhe, urheilukilpailuja ja näytelmä. Saman vuoden heinäkuussa työväenyhdistyksen näytelmäseura järjesti vielä oman kesäjuhlansa. Vuonna 1935 järjestettiin juhla sen kunniaksi, että talo oli saatu avattua viiden vuoden sulun jälkeen.

Lähteet 

Työväentalot
Karttula
Axel Lundström

Axel Nicolaus Lundström (1847–1905) oli ruotsalainen opettaja ja kasvitieteilijä.

Lundström oli oppikoulukaverusten sekä pankinjohtajan Axel Lundströmin sekä Catharina Birgitta Langen poika. Lundström suoritti oppikoulun synnyinkunnassaan Piitimessä ja lukion Uumajassa, minkä jälkeen hän jatkoi yliopistoon Uppsalaan. Yliopistossa hän aikoi aluksi opiskella lääkäriksi, mutta kasvitieteestä tulikin sittemmin hänen pääaineensa. Opintojen ohella Lundström osallistui aktiivisesti myös muuhun opiskelijaelämään. Väitöskirjansa Lundström teki pajuista käsitellen tiettyjen pajulajien morfologiaa, biologiaa ja fysiologiaa. Väitöstilaisuuden myötä Lundströmistä tuli kasvitieteen dosentti vuonna 1875.

Vuonna 1873 Lundström matkusti Adolf Erik Nordenskiöldin kanssa Jenisei-joen suulle, mutta Nordenskiöld lähetti osan retkikunnasta takaisin ja niinpä Lundström palasi näiden joukossa Venäjän ja Suomen läpi takaisin Ruotsiin. Kotiinpaluunsa jälkeen Lundström pysyi pääasiassa Uppsalassa. Lundström oli kiinnostunut opiskelijoiden elämästä ja hän toimi 13 vuotta opiskelijoiden luonnontieteellisen seuran (Naturvetenskapligt studentsällskap) puheenjohtajana.

18.06.1880 Lundström meni naimisiin Emy Anna Wilhelmina von Rehausenin kanssa Hudiksvallissa.

1880-luvulla kirjoitti erilaisia tutkimuksia, joista useita ei kuitenkaan koskaan julkaistu. Kaksi merkittävintä julkaistua tutkimusta ovat Pflanzenbiologische Studien (1884 ja 1887), jotka käsittelevät kasvien suhdetta kosteuteen ja sateeseen sekä sopeumia eläimiin.

1890-luvun alusta alkaen Lundström omistautui pääasiassa ruotsalaisten havumetsien biologialle. Hän tutki perusteellisesti Ruotsin keski- ja pohjoisosien metsiä, niiden olosuhteita, tyyppejä sekä metsätaloutta. Vuoden 1897 Tukholman-näyttelyyn Lundström suunnitteli ja järjesti metsäaiheisen näyttelyn, jossa norrlantilainen puutuoteyritys esitteli metsäalaa. Lundström kirjoitti metsien biologiasta myös useita artikkeleita erilaisiin lehtiin. 17.12.1897 alkaen Lundström toimi Uppsalan yliopiston kasvitieteen professorina.

Lähteet 
 Riksarkivet: Axel N Lundström 

Ruotsalaiset kasvitieteilijät
Ruotsalaiset professorit
Vuonna 1847 syntyneet
Vuonna 1905 kuolleet
The Sandman (televisiosarja)

The Sandman on yhdysvaltalainen fantasiadraama-televisiosarja, joka perustuu Neil Gaimanin kirjoittamaan ja DC Comicsin julkaisemaan vuosien 1989–1996 sarjakuvaan.  Sarjan ovat kehittäneet Gaiman, David S. Goyer ja Allan Heinberg Netflix-suoratoistopalvelulle, ja sen ovat tuottaneet DC Entertainment ja Warner Bros. Television.  Sarjakuvan tavoin The Sandman kertoo tarinan Dreamista/Morpheuksesta, nimellisestä Sandmanista.  Sarjan pääosissa nähdään Tom Sturridge, sivurooleissa Boyd Holbrook, Vivienne Acheampong ja Patton Oswalt.

Pyrkimykset sovittaa Sandman sarjaksi alkoivat vuonna 1991, mutta kehitys ei edennyt. Vuonna 2013 Goyer esitti sarjasta elokuvasovituksen Warner Bros.:lle. Goyerin ja Gaimanin oli määrä tuottaa yhdessä Joseph Gordon-Levittin kanssa, jonka oli tarkoitus näytellä ja mahdollisesti ohjata.  Gordon-Levitt kuitenkin erosi luovista erimielisyyksistä vuonna 2016. Elokuvan pitkittyneen kehityksen vuoksi Warner Bros. siirsi painopisteensä televisioon. Netflix allekirjoitti sopimuksen sarjan tuottamisesta kesäkuussa 2019, ja kuvaukset kestivät lokakuusta 2020 elokuuhun 2021.

The Sandman sai ensi-iltansa 5. elokuuta 2022, ja lisäjakson ensi-ilta oli 19. elokuuta. Se sai kriitikoilta yleisesti myönteisiä arvosteluja, joissa kehuttiin näyttelijöitä, tuotantosuunnittelua, pukuja, uskollisuutta lähdemateriaalille, visuaalisia tehosteita ja esityksiä.  Erityisesti Sturridgen ja David Thewlisin esitykset saivat kiitosta.

Jaksot

Kausi 1 (2022) 

}

DC-universumiin perustuvat televisiosarjat
Herasym Smotrytskyi

Herasym Smotrytskyi, (Smotrytš, Podilia (nyk. Hmelnytskyin alueella) – lokakuu 1594) oli ukrainalainen kirjailija ja opettaja. Hänen poikansa oli kielitieteilijä Meletius Smotrytskyi.

Smotrytskyi oli Kamjanets-Podilskyin piirikunnan sihteeri. Vuonna 1576 ruhtinas Konstanty Wasyl Ostrogski kutsui hänet Ostrohiin, missä hänestä tuli Ostrohin älymystön johtava aktivisti. Hänestä tuli 1580 Ostrohin akatemian ensimmäinen rehtori. Hän oli mukana julkaisemassa Ostrohin Raamattua, johon hän kirjoitti alkusanat ja omistusrunon ruhtinas Ostrogskille. Omistus on varhaisimpia esimerkkejä ukrainalaisesta runoudesta (ei-syllabisesta) ja muistuttaa jonkin verran ukrainalaista dumaa.

Smotrytskyin poleemiset teokset ortodoksisen uskon pettäneitä vastaan, ja pappeihin kohdistuvat satiirit ovat kadonneet. Katolinen kirkko oli tuolloin leviämässä Länsi-Ukrainaan, ja akatemia oli ortodoksisuuden linnake. Säilynyt on vain hänen kirjansa Kljutš tsarstva nebesnoho (1587, ’Avain taivasten valtakuntaan’), joka on ensimmäinen painettu ukrainalainen poleeminen teos. Sen osassa Kalendar rymskyi novyi (’Uusi roomalainen kalenteri’) Smotrytskyi vaatii ”Rusien uskon” riippumattomuutta, polemisoi jesuiitta Benedykt Herbestiä vastaan, arvostelee katolista opetusta paavin auktoriteetin jumalallisesta alkuperästä ja hylkää gregoriaanisen kalenterin. Hän ei aina käyttänyt perusteluissaan teologisia argumentteja vaan kansahuumorin anekdootteja ja sananlaskuja. Hänen käyttämänsä kieli oli lähellä kansankieltä, ja siksi teoksia saattoi kansakin lukea.

Lähteet

Aiheesta muualla

Ukrainalaiset kirjailijat
Opettajat
Syntymävuosi tuntematon
Vuonna 1594 kuolleet
Sharm el-Sheikhin ilmastokokous 2022

Sharm el-Sheikhin ilmastokokous (COP27, Conference of the parties) järjestetään Egyptissä 6. marraskuuta 2022 alkaen. Siinä YK:n ilmastonsuojelun puitesopimuksen allekirjoittajamaat kokoontuvat tarkastelemaan ilmastopolitiikkaansa.

Taustaa
Egypti valittiin ilmastokokouksen järjestäjäksi edellisessä, vuoden 2021 Glasgow’n ilmastokokouksessa. Se oli ainoa ehdokas Afrikasta, jonka vuoro oli järjestää kokous.

Lokakuun lopulla 2022 Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma varoitti raportissaan, ettei ole enää mitään uskottavaa keinoa pitää maapallon lämpeneminen korkeintaan 1,5 asteessa. Raportin mukaan päästöjen odotetaan laskevan vuoteen 2030 mennessä alle prosentilla, kun 1,5 asteeseen pääseminen vaatisi niiden vähenemistä 45 prosentilla. Nykyisillä toimilla lämpötila nousisi vuosisadan loppuun mennessä 2,8 asteella, ja ehdotetuilla lisätoimilla 2,4 asteella.

Tavoitteet
Kokouksessa päähuomio on päästöjen vähentämisellä, ilmastonmuutokseen sopeutumisella ja köyhimpien maiden auttamisella. Lisäksi pyritään sopimaan ilmastonmuutoksen takia tuhoja kohdanneiden valtioiden rahallisesta tukemisesta (loss and damage finance), maailmanlaajuisesta päästöjen hinnoittelusta sekä hiilen käytön vähentämisestä.

Kritiikkiä
Egyptiläiset kansalaisjärjestöt ovat syyttäneet Egyptiä siitä, että hallitusta arvostelevia tahoja on estetty osallistumasta kokoukseen.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Ilmastokokouksen verkkosivut 

Ilmastopolitiikka
Yhdistyneet kansakunnat
Vuoden 2022 politiikka
Ympäristökonferenssit
Egyptin tapahtumat
Olga Wilhelmiina

Olga Wilhelmiina on jyväskyläläinen laulaja-lauluntekijä, pianisti ja tarinankertoja. Hänen musiikilliset juurensa ovat klassisessa pianonsoitossa, mutta vuosien varrella mukaan on tarttunut vaikutteita aina popista laulelmaan ja suomirockista kansanmusiikkiin.

Laulaja-lauluntekijä 

Olga Wilhelmiina on monen mutkan kautta jyväskylään asettunut laulaja-lauluntekijä ja pianisti. Hänen musiikilliset juurensa ovat klassisessa pianonsoitossa, mutta vuosien varrella mukaan on tarttunut vaikutteita aina popista laulelmaan ja suomirockista kansanmusiikkiin. Laulaminen on kulkenut hänen mukanaan aina – samoin kuin käytännössä myös piano, jonka opinnot Olga Wilhelmiina aloitti jo 4-vuotiaana.

Musiikin tekijä 

Olga Wilhelmiina on valmistunut Sibelius-Akatemiasta musiikkikasvatuksen osastolta ja tehnyt pitkään uraa musiikinopetuksen parissa niin bändikerhon ohjaajana, pianon vapaan säestyksen opettajana kuin peruskoulun musiikinopetuksessakin sekä ala- että yläkoulussa.

Kokemusta on karttunut myös muista musiikin alan tehtävistä. Hän on ollut mukana mm. Lastenmusiikkiorkesteri Pikku Papussa, muusikkona Ilkka Alangon sooloprojektin (Elektra) kiertuebändissä ja osallistunut The Voice of Finland -laulukilpailun 11. kaudelle selvittäen tiensä aina TV-livelähetyksiin saakka. Olga Wilhelmiinan käsialaa ovat myös säestykset useisiin Tammen julkaisemiin, suosittuihin ”Soiva laulukirja” -sarjan kirjoihin.

Lähteet 

Suomalaiset muusikot
Chélan

Chélan on kunta Lounais-Ranskassa Gersin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee Gers-joen varrella, noin 28 kilometriä Miranden kaupungista kaakkoon.

Sainte-Gemmen kirkossa on keskiajan lopulla tehtyjä veistoksia. Kirkon kuori on viisikulmainen.

Lähteet

Aiheesta muualla

Gersin kunnat
Viikinki (dokumenttielokuva)

Viikinki on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut suomalainen dokumenttielokuva Tony Christian ”Viikinki” Halmeesta, joka toimi niin näyttelijänä, showpainijana kuin poliitikkona. Elokuvan ovat ohjanneet ja käsikirjoittaneet Lauri Anssi Moilanen ja Olli Vuokko. Elokuvan on tuottanut Danish Bear Productions ja sen levittää Pirkanmaan elokuvakeskus.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Elokuvan traileri YouTubessa

Vuoden 2022 suomalaiset elokuvat
Suomalaiset dokumenttielokuvat
Adrian Rus

Adrian Rus (s. 18. maaliskuuta 1996 Satu Mare) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 188-senttimetrinen. Hän on pelannut kotimaansa lisäksi usean vuoden ajan Unkarissa ja siirtyi elokuussa 2022 Italian Serie B:ssä pelaavaan Pisaan.

Rus pelasi Romanian alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa muun muassa yhden ottelun vuoden 2019 Euroopan-mestaruuskilpailuissa. Hän on pelannut Romanian A-maajoukkueessa 15 ottelua syyskuusta 2019 alkaen.

Lähteet 

Romanialaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1996 syntyneet
Elävät henkilöt
Dennis Man

Dennis Man (s. 26. elokuuta 1998 Vladimirescu) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän on edustanut kotimaansa pääsarjassa FCSB:tä (entinen Steaua Bukarest) syyskuusta 2016 alkaen ja siirtyi italialaisseura Parmaan tammikuussa 2021. Hän pelasi kaudella 2020–2021 Italian Serie A:ssa 14 ottelua ja teki niissä kaksi maalia, mutta seuraavaksi kaudeksi Parma putosi Serie B:hen.

Man on pelannut Romanian nuorisomaajoukkueissa muun muassa vuoden 2019 Euroopan-mestaruuskilpailuissa, joissa Romania ylsi välieriin. Hän on pelannut Romanian A-maajoukkueessa 15 ottelua maaliskuusta 2018 alkaen. Hän on tehnyt A-maaotteluissaan neljä maalia: kesäkuussa 2019 EM-karsintaottelussa Maltaa, syyskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Islantia, marraskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Liechtensteinia ja maaliskuussa 2022 ystävyysottelussa Israelia vastaan.

Lähteet 

Romanialaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1998 syntyneet
Elävät henkilöt
Armas Saari

Kaarlo Armas Saari (1. helmikuuta 1904 Kurikka – 13. heinäkuuta 1963) oli suomalainen juristi, virkamies, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.

Saaren vanhemmat olivat kansanedustaja, kansakoulunopettaja Kaarlo Saari ja Naima Mathilda Ottilia Heidenberg ja puoliso vuodesta 1934 Emma Josefiina Martikainen. Pääjohtaja Yrjö Saari ja vuorineuvos Eero Saari olivat hänen veljiään. Armas Saari tuli ylioppilaaksi Kristiinan suomalaisesta yhteiskoulusta 1923 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1930, Vaasan hovioikeuden auskultantti hän oli 1930–1934 ja sai varatuomarin arvon 1934. Saari oli Kuortaneen nimismies 1930, Alavuden piirin nimismies 1930–1943, Vaasan läänin poliisitarkastaja 1943–1945, Kurikan Pyörä Oy:n, vuodesta 1941 Velsa Oy, perustajia 1936, apulaisjohtaja 1945–1949 ja toimitusjohtaja vuodesta 1949. Hän oli myös Kurikan Puutavara Oy:n apulaisjohtaja 1945–1949 ja toimitusjohtaja vuodeesta 1949 sekä Kuortaneen kihlakunnan vt. kruununvuoti ja Vaasan lääninhallituksen ylimääräinen esittelijä 1939–1940. Kurikan kunnanhallituksen jäsen Saari oli vuodesta 1948 ja  kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 1951. Hänellä oli lisäksi useita muita luottamustehtäviä. Jatkosotaan osallistunut Saari oli sotilasarvoltaan reservin yliluutnantti (1958). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1958.

Lähteet

Suomalaiset yritysjohtajat
Suomalaiset yrittäjät
Suomalaiset virkamiehet
Suomalaiset juristit
Kauppaneuvokset
Vuonna 1904 syntyneet
Vuonna 1963 kuolleet
Zeki Müren

Zeki Müren (6. joulukuuta 1931, Bursa – 24. syyskuuta 1996, İzmir) oli turkkilainen laulaja, säveltäjä, kirjoittaja, näyttelijä ja runoilija. Müren oli turkkilaisen klassisen musiikin merkittävimpiä tekijöitä. Mieslaulajana Müren herätti huomiota uransa aikana feminiinisellä ulkomuodollaan. Hänet tunnettiin lempinimillä "Sanat Güneşi" ja "Paşa". Müren nimettiin kansantaiteilijaksi vuonna 1991.

Lähteet 

Vuonna 1931 syntyneet
Vuonna 1996 kuolleet
Turkkilaiset laulajat
Blockbuster

Blockbuster voi tarkoittaa seuraavia:

 Blocbuster LCC, yhdysvaltalainen videovuokraamoketju
 ”Blockbuster”, Sweet-yhtyeen kappale vuodelta 1973
 Blockbuster, superroisto eräissä DC Comicsin sarjakuvissa.
Bandyliigakausi 2022–2023

Jääpallon Suomen mestaruus kaudella 2022–2023 ratkaistaan yhdeksän joukkueen runkosarjan ja jatkosarjojen jälkeen kuuden parhaan joukkueen kesken pelattavilla pudotuspeleillä. Suomen mestaruudesta pelataan 113. kertaa. Bandyliigan järjestää Suomen Jääpalloliitto.

Lappeenrannan Veiterä on puolustava Suomen mestari.

Taustaa

Valmentajavaihdokset 
 Esa Määttä siirtyi Botnian päävalmentajaksi.
 Juha Laitinen siirtyi Akilleksen päävalmentajaksi.
 Topi Rytkönen siirtyi JPS:n päävalmentajaksi.

Tärkeimmät pelaajasiirrot 
 Joonas Kankkunen siirtyi Botniasta Veiterään.
 Topi Peuhkuri siirtyi Veiterästä Elitserienin Vetlandaan.
 Ville Särkkä siirtyi Kamppareista Narukerään.
 Joonatan Irtamo siirtyi Botniasta Allsvenskanin Katrineholmiin.
 Ere Verhelä siirtyi Elitserienin Bollnäsistä Veiterään.
 Denis Sadakov siirtyi Akilleksesta Elitserienin Bollnäsiin.
 Rasmus Kettunen siirtyi Akilleksesta Kamppareihin.
 Iisakki Kaivola siirtyi Akilleksesta Elitserienin AIK:hon.
 Niko Nissinen palasi WP-35:een.
 Richard Laibert siirtyi Akilleksesta HIFK:hon.
 Tero Liimatainen siirtyi Veiterästä Elitserienin Frillesåsiin.
 Tuukka Loikkanen siirtyi Veiterästä Allsvenskanin Nässjöhön.
 Pekka Niska siirtyi Botniasta Falu BS:ään.
 Esko Liukkonen siirtyi Veiterästä Allsvenskanin Katrineholmiin.
 Ville Hämäläinen siirtyi JPS:stä Allsvenskanin Katrineholmiin.
 Joonas Janhunen siirtyi HIFK:sta Kamppareihin.
 Tuomas Antikainen siirtyi Narukerästä Veiterään.
 Niels Främling siirtyi Botniasta Akillekseen.
 Teemu Malinen siirtyi Boråsista WP-35:een.
 Lasse Tammilehto siirtyi Botniasta JPS:ään.
 Tuomas Liukkonen siirtyi Veiterästä Kamppareihin.

Joukkueet

Runkosarja
Runkosarja alkaa 12. marraskuuta ja päättyy 29. tammikuuta.

Lähteet

Bandyliiga
Vuoden 2022 jääpallo
Vuoden 2023 jääpallo