joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Dolgoje (järvi Bežanitsyn piirissä)

Dolgoje () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Bežanitsyn piirissä. Järven nimi tarkoittaa pitkää, joten sen nimi voidaan suomentaa Pitkäjärvi. Se sijaitsee Bežanitsyn ylängön järvialueella.

Maantietoa 
Järvi on 2,2 kilometriä pitkä, 0,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 55 hehtaaria. Se sijaitsee maaston painanteessa, joka jää eteläpuolisen mäen juurelle. Sen keskisyvyys on 9 metriä ja syvänteessä on 15 metriä vettä. Järvessä ei ole saaria. Sekä järven itäpäässä että länsipäässä on niittyjä ja peltomaata. Asutusta on länsipäässä pienessä Dolgojen kylässä.

Luontoarvoja 
Järvissä elää lahna, ahven, hauki, pasuri, pasuri, karppi, salakka, toutain, suutari, made, simppu, mutakala, rantanuoliainen, sekä joitakin Rutilus-suvun kaloja ja runsaslukuisena jokirapu. Järven ympäristössä on metsämaata, jota rikkovat niityt ja asuinalueen puutarhat. Järven pohjassa on mutaa, mutta järven rannolla on kivistä hiekkarantaa. Rantahiekka on hienoa ja paikoin savensekaista silttiä. Soistuneilla rannoilla kelluu hetteikkömäisiä lauttoja.

Vesistösuhteita 
Dolgoje sijaitsee Kopytovkan valuma-alueella. Kopytovka on Aloljan, ja itse Alolja on vuorostaan  Velikajan sivujoki ja ne kuuluvat Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. 

Kopytovka on kartan mukaan Aljoljan laajin sivujoki. Dolgoje sijaitsee sen valuma-alueen keskivaiheilla ja järven valuma-alueen koko on 28,5 neliökilometriä . Siihen laskee kaksi ojaa idän suunnalta. Järven itäkärkeen laskee Stopno (), jonka valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Sosonets (), Deminets (), Ratkovskoje (), Gatšino () ja Teminskoje (). Toinen oja laskee järveen etelärannassa. Järven laskuoja Stopno virtaa alle kilometrin pituisena Dolgojen kylän läpi laskien viereiseen Puharkiin (), josta vesireitti jatkuu Lubenitsan (), Filevon (), Ostroviton ja Vodovojen () kautta Kopytovkaan ja siitä Bardovoon. Bardovo on Aloljan läpivirtausjärvi.

Huomautuksia

Lähteet 

Pihkovan alueen järvet
Aloljan valuma-alue
Bežanitsyn piiri
All Day and Night

All Day and Night on brittiläisen DJ-tuottaja Jax Jonesin sekä ranskalaisen DJ-tuottaja Martin Solveigin musiikkikappale, jolla esiintyy myös yhdysvaltalaislaulaja Madison Beer. Sen julkaisi Polydor Records digitaalisesti ladattavana ja suoratoistettavana singlenä 28. maaliskuuta 2019. Kappaleen ovat sanoittaneet Jones, Solveig, Becky Hill, Hailee Steinfeld, Kamille, Jin Jin, ja Mark Ralph, joista kaksi ensimmäistä myös tuottivat sen Ralphin kanssa. Kappale tulee olemaan osa Jonesin ja Solveigin "Europa"-projektia ja se on mukana myös Jonesin ensimmäisellä, Snacks EP-levyllä. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin 11. huhtikuuta 2019. Videolla nähdään Madison esiintymässä lukuisten ympäri kaupunkia kuvattujen ja runsaasti animoitujen kohtauksien edessä.

"All Day and Night" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan kolmenkymmenen parhaan joukkoon Belgiassa (Vallonia), Irlannissa, Isossa-Britanniassa, Liettuassa, Skotlannissa, Unkarissa ja Uudessa-Seelannissa. Lisäksi se on myynyt platinaa Iso-Britanniassa. Beer on esittänyt kappaleen livenä Beale Street Music Festivalilla toukokuussa 2019.

Lähteet

Vuoden 2019 kappaleet
Brittiläiset musiikkikappaleet
Ranskalaiset musiikkikappaleet
Yhdysvaltalaiset musiikkikappaleet
Elaine Hendrix

Katherine Elaine Hendrix (s. 28. joulukuuta 1970 Oak Ridge, Tennessee) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa elokuvista Ansa vanhemmille (1998) ja Etsivä Gadget 2 (2003). Televisiorooleja hänellä on ollut esimerkiksi sarjoissa 90210, Joanin salaisuus, Salaiset arkistot, Sex & Drugs & Rock & Roll ja Terapian tarpeessa.

Vuodesta 2019 alkaen Hendrix on esittänyt Alexis Carringtonia saippuasarjassa Dynastia.

Elokuvia
 Blondit luokkakokouksessa (Romy and Michele’s High School Reunion, 1997)
 Ansa vanhemmille (The Parent Trap, 1998)
 Molly (1999)
 Superstar (1999)
 Etsivä Gadget 2 (Inspector Gadget 2, 2003)
 Beverly Hillsin hienostohauva 2 (Beverly Hills Chihuahua 2, 2011)

Lähteet

Aiheesta muualla

Yhdysvaltalaiset elokuvanäyttelijät
Yhdysvaltalaiset televisionäyttelijät
Vuonna 1970 syntyneet
Elävät henkilöt
Bring Me the Horizonin diskografia

Bring Me The Horizon (BMTH) on rockyhtye Englannin Sheffieldistä. Yhtye sai alkunsa vuonna 2004, kun perustajajäsenet päätyivät yhteen paikallisista hajonneista yhtyeistä ja ryhtyivät kirjoittamaan musiikkia. He soittivat aluksi deathcorea ja metalcorea, mutta Sempiternal-albumin jälkeen yhtyeen tyyli muuttui enemmän rock-vaikutteiseksi.

Studioalbumit 
 Count Your Blessings (2006)
 Suicide Season (2008)
 There Is a Hell, Believe Me, I’ve Seen It. There Is a Heaven, Let’s Keep It a Secret. (2010)
 Sempiternal (2013)
 That’s the Spirit (2015)
 amo (2019)
 Post Human: Survival Horror (2020)

Live-albumit 
 Live at Wembley (2015)
 Live at the Royal Albert Hall (2016)

Kokoelma-albumit 
 Limited Edition Vinyl Box Set (2014)
 2004–2013 (2017)

EP:t 
 This Is What The Edge Of Your Seat Was Made For (2004)
 The Chill Out Sessions (2012)
 Music to Listen To... (2019)
 Post Human: Survival Horror (2020)

Muut julkaisut 
 Suicide Season: Cut Up! (2009)

Demo-albumit 
 The Bedroom Sessions (2004)

Singlet 

 Chelsea Smile (2009)
 Diamonds Aren't Forever (2009)
 The Sadness Will Never End (2009)
 It Never Ends (2010)
 Visions (2011)
 Shadow Moses (2013)
 Antivist (2013)
 Sleepwalking (2013)
 Go to Hell, for Heavens Sake (2013)
 Can You Feel My Heart (2013)
 Drown (2014)
 Happy Song (2015)
 Throne (2015)
 True Friends (2015)
 Follow You (2016)

 Avalanche (2016)
 Oh No (2016)
 Mantra (2018)
 Wonderful Life (vierailijana Dani Filth) (2018)
 Medicine (2019)
 Mother Tongue (2019)
 Nihilist Blues (vierailijana Grimes) (2019)
 Sugar Honey Ice & Tea (2019)
 In the Dark (2019)
 Ludens (2019)
 Parasite Eve (2020)
 Obey (vierailijana Yungblud) (2020)
 Teardrops (2020)
 DiE4u (2021)
 Strangers (2022)

Videoalbumit 
 Live at Wembley (2015)
 Live at the Royal Albert Hall (2016)

Musiikkivideot 

Diskografiat
Mathieu Joseph

Mathieu Joseph (s. 9. helmikuuta 1997 Quebec) on kanadalainen jääkiekkoilija. Joseph edustaa NHL-seura Ottawa Senatorsia. Tampa Bay Lightning varasi hänet vuoden 2015 varaustilaisuuden neljännellä kierroksella numerolla 120. Joseph on pelipaikaltaan laitahyökkääjä ja kätisyydeltään left. 6. toukokuuta 2020 mennessä Joseph on pelannut urallaan 107 NHL-runkosarjaottelua. Näissä hän on tehnyt 17 maalia ja 16 syöttöä eli 33 tehopistettä. Lisäksi Joseph on pelannut urallaan neljä NHL-pudotuspeliottelua ilman tehopisteitä. Joulukuussa 2020 Joseph teki Lightningin kanssa yksivuotisen ja 737 500 dollarin arvoisen jatkosopimuksen.

Joseph kuului Kanadan jääkiekkomaajoukkueeseen Slovakian MM-kilpailuissa 2019. Kymmenessä ottelussa Joseph teki yhden maalin ja yhden syötön eli kaksi tehopistettä.

Maaliskuussa 2022 Lightning kauppasi Josephin ja neljännen kierroksen varausvuoron vuodelle 2024 Ottawa Senatorsiin vaihdossa Nick Pauliin.

Lähteet 

 https://www.nhl.com/player/mathieu-joseph-8478472 
 https://www.eliteprospects.com/player/227640/mathieu-joseph 
 

Kanadalaiset jääkiekkoilijat
Ottawa Senatorsin pelaajat
Tampa Bay Lightningin varaamat pelaajat
Vuonna 1997 syntyneet
Elävät henkilöt
Kulosaaren auto-onnettomuus 1928

Kulosaaren auto-onnettomuus tapahtui yöllä 6. elokuuta 1928 Kulosaaresta Helsinkiin johtavalla sillalla kun Kulosaaresta päin tulossa ollut Buick-henkilöauto syöksyi sillan kaiteen läpi mereen. Autossa oli kahdeksan ihmistä, joista kuusi hukkui.

Henkilöauto oli tulossa Kulosaaresta Helsinkiin, kun se syöksyi kello puoli yhden aikaan yöllä mereen Kulosaaren sillalta päätyen noin kahden metrin syvyyteen. Autossa olleista kahdeksasta henkilöstä kuljettaja ja yksi miesmatkustaja saatiin pelastettua. Auton kuljettaja oli onnettomuuden tapahtuessa vahvassa humalatilassa. Kuljettaja ja hänen seurassaan olleet olivat viettäneet iltaa ensin Helsingissä ja sitten Kulosaaren kasinolla, ja kuljettaja oli ollut humalassa jo silloin, kun seurue saapui kasinolle kello 22 aikaan. Onnettomuusauto oli ennen sillalta suistumista ajanut yhteen Helsingistä päin tulossa olleen henkilöauton kanssa. Onnettomuuspaikalla siltakannessa näkyivät onnettomuusauton jarrutusjäljet ja sillan kaidetta oli rikkoutunut kymmenen metrin matkalla kohdassa, josta auto syöksyi mereen. 

Onnettomuuden uhrit ja onnettomuusauto saatiin nostettua ylös seuraavana päivänä. Uhreista kolme oli naisia ja kolme miehiä. Vuonna 1908 syntynyt, autoa kuljettanut mies asetettiin syytteeseen kuolemantuottamuksesta, juopuneena ajosta ja ajonopeuden ylittämisestä. Helsingin ym. pitäjien kihlakunnanoikeus tuomitsi lokakuussa 1928 hänet kuolemantuottamuksesta ja auton ohjaamisesta humalaisena yhteensä 2 vuoden 2 kuukauden vankeusrangaistukseen.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Autohurjastelun surkea loppu, Suomen Kuvalehti, 11.08.1928, nro 33, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Vuoden 1928 onnettomuudet
Tieliikenneonnettomuudet Suomessa
1920-luvun onnettomuudet Suomessa
Helsingin historia
Ploskoje (järvi Bežanitsyn piirissä)

Ploskoje () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Bežanitsyn piirissä. Järvi sijaitsee Bežanitsyn ylängön tunnetulla järvialueella. Noin 7 kilometriä lounaaseen päin sijaitsee toinen Ploskoje-järvi . Nimen alkuosan Ploskon merkitys on tasainen, litteä tai laaka.

Maantietoa 
Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 0,75 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 66 hehtaaria. Sen keskisyvyys 5,5 metriä, mutta syvänteessä on 7,1 metriä vettä. Järvessä ei ole saaria. Sen lounaispuolella on metsämaata, mutta pohjoisessa rannat ovat niittyjä ja koillispuolella sijaitsee Tjuševon () ja sen takana Kameškin () kulmakunnat.

Luontoarvoja 
Järvessä elää ahven, hauki, pasuri, lahna, karppi, säyne, ruutana, suutari, made ja mutakala, sekä joitakin Rutilus-suvun kaloja ja jokirapu, jota esiintyy runsaasti. Järven ympäristössä on metsämaata, jonka yhtenäisyys rikkoutuu niittyjen takia. Järvi on mutapohjainen, mutta rannat ovat kivikkoista hiekkarantaa, jossa hiekan joukossa on savea ja mutaa. Soistuneilla rannoilla esiintyy kelluvia hetteikköjä.

Vesistösuhteita 
Ploskoje sijaitsee Aloljan valuma-alueella. Alolja on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. 

Ploskojeen laskee kaksi ojaa, joista toinen on Gorbovskojen () laskuoja. Järven valuma-alueen koko on 4,6 neliökilometriä . Ploskojen laskuoja Pryski () lähtee sen länsipäästä ja se laskee kolmen kilometrin päässä Isajevoon, josta Pryski jatkaa yhtyen Spotnoon (). Spotno jatkaa alaspäin muuttuen Vodovojessa () Kopytovkan nimiseksi. Tämä yhtyy lopulta Aloljan Bardovossa, joka on Aloljan läpivirtausjärvi.

Huomautuksia

Lähteet 

Pihkovan alueen järvet
Aloljan valuma-alue
Bežanitsyn piiri
Giant (kappale)

Giant on skotlantilaisen DJ-tuottaja Calvin Harrisin sekä brittiläisen laulaja-lauluntekijä Rag'n'Bone Manin musiikkikappale. Sen julkaisi Columbia Records digitaalisesti ladattavana singlenä 11. tammikuuta 2019. Kappaleen ovat sanoittaneet Harris, Rag'n'Bone Man, Jamie Hartman ja Troy Miller, joista ensimmäinen myös tuotti sen. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin Harrisin YouTube-kanavalla 25. tammikuuta 2019.

"Giant" oli kaupallisesti kansainvälinen menestys, sen päästyä singlelistan kärkeen Belgiassa, Kroatiassa, Skotlannissa ja Sloveniassa sekä viiden parhaan joukkoon Irlannissa, Iso-Britanniassa, Sveitsissä ja Unkarissa. Lisäksi kappale on myynyt Iso-Britanniassa ja Puolassa kaksinkertaista platinaa. Harris ja Rag'n'Bone Man ovat esittäneet kappaleen livenä The Graham Norton Showssa sekä vuoden 2019 BRIT Awardsissa.

Lähteet

Vuoden 2019 kappaleet
Calvin Harrisin kappaleet
Joni Nelimarkka

Joni Juhani Nelimarkka (s. 3. elokuuta 1979 Seinäjoki) on seinäjokelainen yrittäjä, autoliike Bayerncar Oy:n pääomistaja ja hallituksen puheenjohtaja. Bayerncar Oy toimii Seinäjoen Ideaparkissa. Nelimarkka tunnetaan tehokkaasta sosiaalisen median käytöstä markkinoinnissa. Seinäjoen yrittäjät palkitsivat hänet Seinäjoen Vuoden Yrittäjänä 2018. Kesäkuussa 2021 Nelimarkka osti osan Alfa-tv:stä.

Lähteet

Elävät henkilöt
Vuonna 1979 syntyneet
Suomalaiset yrittäjät
Kroatian evankelis-luterilainen kirkko

Kroatian evankelis-luterilainen kirkko on luterilainen kirkkokunta Kroatiassa. Sillä on 3 329 jäsentä. Se on Luterilaisen maailmanliiton jäsen.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kirkon kotisivut

Evankelis-luterilaiset kirkot
Uskonto Kroatiassa
Cesur ve Güzel

Cesur ve Güzel on televisioyhtiö Star TV:n esittämä turkkilainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Kıvanç Tatlıtuğ ja Tuba Büyüküstün.

Näyttelijät

Aiheesta muualla 
 Viralliset kotisivut

Turkkilaiset draamasarjat
2010-luvun televisiosarjat
Isajevo (Pihkovan alue)

Isajevo () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Bežanitsyn piirissä. Järvi sijaitsee Bežanitsyn ylängön tunnetulla järvialueella.

Maantietoa 
Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 0,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 75,6 hehtaaria. Järvi on U-kirjaimen muotoinen, joten sen varsinainen leveys ei ylitä 500 metriä missään. Järven pohjoisosassa on 3 saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,8 hehtaaria. Suurin saari on maatunut kiinni mantereeseen suohetteikkönä . Keskisyvyys on 2,7 metriä ja syvänteessä on 5 metriä vettä. Järven ympäristössä on metsämaata ja suota sekä kadonneen asutuksen liepeillä (kylä Kalinina Gora ) ovat entiset pellot metsittyvinä niittyinä. Järven rannoilla on muutama vapaa-ajan asunto.

Luontoarvoja 
Järvessä elää ainakin lahna, ahven, hauki, pasuri, pasuri, karppi, karppi, säyne, toutain, suutari, made, mutakala ja rantanuoliainen, sekä joitakin Rutilus-suvun kaloja ja runsaslukuisena jokirapu. Järven ympäristö on metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Järven pohjalla on hiekkaa ja mutaa. Järvi on kivinen myös rannoiltaan, joissa esiintyy silttiä ja hiekkaa. Suorannoilla kelluu rannoilla hetteikkömäisiä turvelauttoja.

Vesistösuhteita 
Isajevo sijaitsee Aloljan sivujoen Kopytovkan valuma-alueella. Alolja on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. 

Järveen laskee etelästä kaksi ojaa, joista toinen on parin kilometrin päässä sijaitsevan Ploskojen laskuoja. Järven valuma-alueen koko on 8,81 neliökilometriä. Isajevon laskuoja Pryski () lähtee järven luoteisrannasta siihen kiinni soistuneen saaren edestä. Se yhtyy yli kolmen kilometrin päässä Stopnohon (), joka on Kopytovkan sivujoki. Kopytovka laskee lopuksi Bardovoohon, joka on Aloljan läpivirtausjärvi.

Huomautuksia

Lähteet 

Pihkovan alueen järvet
Aloljan valuma-alue
Bežanitsyn piiri
Vaasan sairaanhoitopiiri

Vaasan sairaanhoitopiiri (lyh. VSHP) on vuodesta 1991 saakka toiminut kuntayhtymä, jonka muodostavat Pohjanmaan maakunnan kunnat Kruunupyytä lukuun ottamatta. Kuntayhtymän alueella asuu noin 170 000 ihmistä, joista 51 prosenttia puhuu ruotsia ja vajaa 45 prosenttia suomea. Vaasan sairaanhoitopiiri on yksi Suomen 21 sairaanhoitopiiristä ja järjestää erikoissairaanhoidon palvelut jäsenkuntiensa väestölle.

Sairaanhoitopiirin johtajana toimii Marina Kinnunen, johtajaylilääkäri Peter Nieminen ja johtajaylihoitajana Arja Tuomaala.

Vuodesta 2022 lähtien sairaanhoitopiirin palvelut saattavat pääsääntöisesti siirtyä suunnitteilla olevan Pohjanmaan hyvinvointialueen kuntayhtymän vastuulle.

Piirin jäsenkunnat

Piirin sairaalat 
Sairaanhoitiopiiriin kuuluu yksi sairaala eli Vaasan keskussairaala, jolla on kolme toimipaikkaa Vaasassa (psykiatrian yksiköstä käytetään myös nimitystä Huutoniemen sairaala) sekä yksiköt Pietarsaaressa ja Kristiinankaupungissa.

Alueen terveyskeskukset 

 Kaskisten terveyskeskus
 Kristiinankaupungin perusturvakeskus 
 Maalahden-Korsnäsin terveyskeskus
 Pietarsaaren sosiaali- ja terveysvirasto: Malmin sosiaali- ja terveyskeskus, Uudenkaarlepyyn terveyskeskus
 Mustasaaren terveyskeskus
 Närpiön terveyskeskus
 Oravaisten-Vöyrin-Maksamaan terveyskeskus
 Uudenkaarlepyyn terveyskeskus
 Vaasan terveysasemat (Vaasan sosiaali- ja terveystoimi): Gerbyn terveysasema, Kirkkopuistikon terveysasema, Ristinummen terveysasema ja Tammikaivon terveysasema
 Laihian terveysasema

Lähteet

Aiheesta muualla
Vaasan  sairaanhoitopiiri

Suomen sairaanhoitopiirit
Sairaanhoitopiiri
Taajamajuna

Taajamajuna on lyhyen matkan paikallisjunatyyppi, joka kulkee suurten asutuskeskusten välillä ja pysähtyy kaikilla tai lähes kaikilla niillä väliasemilla, jotka sijaitsevat enimmäkseen taajamissa. Taajamajunat toimivat jatkoyhteyksinä nopeammille, pienemmät asemat ohittaville InterCity- ja Pendolino-junille.

Taajamajuna Suomessa 

Suomessa kaikki taajamajunat merkitään aikatauluihin H-tunnuksella (esimerkiksi H412). Taajamajuna on edullisin vaihtoehto VR:n junatarjonnassa, eikä niihin voi varata istumapaikkaa. Tämän vuoksi myös lipun hinta on alempi. Sähköistetyn rataverkon alueella taajamajunat ajetaan tavallisesti Sm2- tai Sm4-junayksiköillä. Kiskobussein liikennöitävät junavuorot ovat kolminumeroisia, sähkömoottorijunakalustolla operoitavat nelinumeroisia.

Lähteet 

Henkilöjunaliikenne
Lover (Taylor Swiftin kappale)

Lover on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin musiikkikappale. Sen julkaisi Republic Records hänen seitsemännen, kappaleen nimeä kantavan studioalbumin kolmantena singlenä 16. elokuuta 2019. "Lover" on lajityypiltään country balladi ja valssi kappale, johon on saatu vaikutteita myös folkista, indie folkista, popista ja torchista. Sen sanat kertovat laulajan omistautuneisuudesta hänen romanttiseen kumppaniin. Kappale sai pääosin positiivisen vastaanoton musiikkikriitikoilta, jotka kehuivat sen vintage-laatua ja sanoituksia.

"Lover" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä Yhdysvaltain Billboard Hot 100-listan sijalle 10. joka teki siitä albumin kolmannen peräkkäisen kyseisen listan kymmenen parhaan joukkoon päässeen singlen. Lisäksi se pääsi singlelistan kymmenen parhaan joukkoon Australiassa, Irlannissa, Kanadassa, Malesiassa, Singaporessa ja Uudessa-Seelannissa. Kappale myi Australiassa platinaa ja Kanadassa jopa kaksinkertaista platinaa. Kappale oli ehdolla Grammylle vuoden 2020 Grammy-palkintogaalassa kategoriassa "Vuoden kappale". Lukuisat lehdistöt nimesivät sen yhdeksi vuoden 2019 parhaista musiikkikappaleista.

Kappaleen musiikkivideon ohjasivat Swift sekä Drew Kirsch ja sillä esiintyy Swiftin lisäksi tanssija Christian Owens hänen ihastuksena. Videon ensiesitys koettiin 22. elokuuta 2019 ja se adaptoi jouluisen vaikutelman. Videolla nähdään pariskunta elämässä lumisadepallon sisällä sijaitsevassa nukkekodissa joka koostuu seitsemästä erivärisestä huoneesta. Swift esitti kappaleen ensimmäisen kerran livenä vuoden 2019 MTV Video Music Awardsissa.

Kappaleesta julkaistiin miksattu versio 13. marraskuuta 2019, jolla vierailee kanadalaislaulaja Shawn Mendes. Kappaleesta julkaistiin myös toinen miksattu versio nimeltään "First Dance Remix" 26. marraskuuta 2019, jolla kuullaan muokattu orkesteraalinen sovitelma. Molemmat versiot saivat positiivisen vastaanoton musiikkikriitikoilta.

Lähteet

Vuoden 2019 kappaleet
Taylor Swiftin kappaleet
Yhdysvaltalaiset kansanlaulut
Kansanpuolue (Mongolia)

Mongolian kansanpuolue (, lyh. MAN) on Mongolian vanhin poliittinen puolue.

Puolueen nykyinen ideologia on sosiaalidemokratia ja se perustettiin marxilais-leniniläiseksi vuonna 1920. Se näytteli tärkeää roolia Mongolian vuoden 1921 vallankumouksessa. Vallankumousta seuranneen itsenäistymisen jälkeen se hallitsi kommunistista Mongolian kansantasavaltaa, josta muodostui yksipuoluejärjestelmä. Puolueen nimeksi tuli Vallankumouksellinen kansanpuolue vuonna 1924, jolloin se liittyi Kommunistiseen internationaaliin.

Vuoden 1990 vallankumouksen jälkeen myös muut puolueet sallittiin Mongoliassa. Vallankumouksellinen kansanpuolue säilytti valta-asemansa vuoteen 1996 saakka ja palasi hallitukseen vuosiksi 2000–2004. Puoluetta on syytetty vallan keskittämisestä itselleen ja Mongolian monipuoluedemokratian vaarantamisesta.

Vuonna 2021 Mongolian vallankumouksellinen kansanpuolue yhdistyi kansanpuolueen kanssa. Tämän seurauksena Orhonin aimagista valitut vallankumouksellisen kansanpuolueen edustajat loikkasivat demokraattiseen puolueeseen.

Lähteet 

Mongolialaiset puolueet
Sosiaalidemokraattiset puolueet
Nothing Breaks Like a Heart

Nothing Breaks Like a Heart on brittiläismuusikko Mark Ronsonin musiikkikappale, jolla vierailee myös yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä Miley Cyrus. Sen julkaisi RCA Records Ronsonin viidennen, Late Night Feelings-studioalbumin johdantosinglenä 29. marraskuuta 2018. Kappaleen ovat sanoittaneet Cyrus sekä Ilsey Juber ja sen tuottivat Mark Ronson, Picard Brothers sekä Jamie xx. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin singlen julkaisupäivänä. Video kuvattiin Ukrainan Kiovassa sijaitsevalla New Darnytskyin sillalla.

"Nothing Breaks Like a Heart" oli kansainvälinen menestys, sen päästyä singlelistan kärkeen Israelissa, Skotlannissa ja Sloveniassa sekä viiden parhaan joukkoon Belgiassa, Irlannissa, Iso-Britanniassa, Libanonissa, Slovakiassa ja Unkarissa. Lisäksi se on myynyt Kanadassa kaksinkertaista ja Australiassa sekä Puolassa jopa kolminkertaista platinaa. Kappale esitettiin ensimmäisen kerran livenä The Graham Norton Showssa 7. joulukuuta 2018. Niin Ronson kuin Cyrus ovat esittäneet kappaleen sen jälkeen livenä myös esimerkiksi Saturday Night Livessä ja The Ellen DeGeneres Showssa.

Lähteet

Vuoden 2018 kappaleet
Miley Cyrusin kappaleet
Iwata

Iwata () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Tōkain alueella Shizuokan prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren Enshūnmeren rannikolla prefektuurin länsiosassa Tenryū- ja Ōtajokien välissä. Pohjoisessa pitkänomaisen muotoinen kaupunki ulottuu Iwataharan ylängölle ja Akaishivuorten reunavuorille. Iwatassa on 169 673 asukasta (maaliskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 163,45 neliökilometriä.

Nara-kaudella Iwataan perustettiin Tōtōmin provinssin pääkaupunki (kokufu) ja provinssitemppeli. Iwatan nykyinen kantakaupunki muodostuu Mitsuken ja Nakaizumin alueista, joista Mitsuke kehittyi Edo-kaudella yhtenä vilkkaan Tōkaidō-tiereitin postiasemista (shukuba) ja Nakaizumi paikallisena hallintokeskuksena. Myöhemmin Nakaizumin kasvua vauhditti sinne 1800-luvun lopulla avattu Tōkaidō-rautatielinjan asema. Kaupunkioikeudet Iwatalle myönnettiin vuonna 1948. Kaupunki laajeni huomattavasti vuonna 2005, kun siihen liitettiin Fukuden, Ryūyōn ja Toyodan maaseutukaupungit sekä Toyookan kyläkunta. Iwataan on sijoittunut tekstiili-, metalli-, auto- ja lääketeollisuutta. Kaupunkiin kuuluvalla viljavalla maaseutualueella tuotetaan riisiä, vihanneksia, meloneita, teetä sekä sian- ja kananlihaa.

Iwatan kulttuuriperintöön kuuluvat Tōtōmin provinssitemppelin raunioiden ja muiden historiallisten muistomerkkien lisäksi muun muassa Mitsuken koulu ja siellä sijaitseva Iwatan kirjasto. Iwataa palvelevat JR Tōkain Tōkaidō-päälinja ja Tenryū Hamanako -rautatien Tenryū Hamanako -linja.

Kuvia

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Kaupungin internetsivut 

Shizuokan prefektuurin kaupungit
Never Have I Ever

Never Have I Ever on Mindy Kalingin luoma yhdysvaltalainen draamakomediasarja, joka julkaistiin Netflixissä 27. huhtikuuta 2020. Sarja keskittyy amerikanintialaisen Devi Vishwakumarin elämään.

Näyttelijät

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Never Have I Ever Netflix.com sivustolla
 

2020-luvun televisiosarjat
Yhdysvaltalaiset televisiosarjat
Netflix-alkuperäissarjat
Tuonelan emäntä

Tuonelan emäntä on suomalaisessa kansanrunoudessa ja Kalevalan 16. runossa esiintyvä henkilö, Tuonelan naispuolinen hallitsija. Kalevalassa kerrotaan, kuinka "Tuonetar, hyvä emäntä, / Manalatar, vaimo vanha" tuo Väinämöiselle tuopin sammakoiden ja käärmeiden täyttämää olutta; sama Käärmeolut-teema esiintyy myös muualla Kalevalassa sekä yleisesti kansanrunoudessa. Väinämöinen kieltäytyy juomasta, jolloin emäntä kysyy, mitä asiaa Väinämöisellä on Tuonelaan. Väinämöinen kertoo tulleensa hakemaan kolmea veneenveistossa tarvittavaa sanaa, mihin Tuonetar vastaa:

Tuonelan emäntä on ilmeisesti pohjimmiltaan samaa alkuperää kuin Louhi ja pohjautuu pohjoisille kansoille tyypilliseen käsitykseen, jonka mukaan tuonpuoleisessa kaikki on toisin: miesten hallitessa tätä maailmaa manalassa hallitsijana toimii nainen. Saamelaisilla Tuonelan emäntää vastaa naispuolinen jumalatar Jábmiidáhkka ja viikingeillä Hel.

Lähteet 
 Kalevalan 16. runo

Suomalaiset jumalat ja taruolennot
Tanskan baptistiliitto

Tanskan baptistiliitto on baptistinen kirkkokunta Tanskassa. Vuonna 2017 siihen kuului 53 seurakuntaa ja 5183 jäsentä. Se on Baptistien maailmanliiton jäsen.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kirkon kotisivut

Baptismi
Kristinusko Tanskassa
Kroatian baptistiliitto

Kroatian baptistiliitto on baptistinen kirkkokunta Kroatiassa. Vuonna 2017 siihen kuului 48 seurakuntaa ja 2000 jäsentä. Se on Baptistien maailmanliiton jäsen.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kirkon kotisivut

Baptismi
Uskonto Kroatiassa
Ison-Britannian baptistiliitto

Ison-Britannian baptistiliitto on baptistinen kirkkokunta Isossa-Britanniassa. Vuonna 2017 siihen kuului 1 947 seurakuntaa ja 118 673 jäsentä. Se on Baptistien maailmanliiton jäsen.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kirkon kotisivut

Baptismi
Kristinusko Yhdistyneessä kuningaskunnassa
Lassi Haimi

Lassi Haimi (s. 11. kesäkuuta 2003) on suomalainen kilpauimari, joka edustaa seuratasolla Helsingfors Simsällskapia ja kuuluu Suomen maajoukkueeseen.

Haimin päämatkat ovat 200 ja 400 metriä vapaauintia, joissa hänellä on paljon Suomen-mestaruuksia sekä kansainvälisiä meriittejä.

Haimi kilpaili Bakussa nuorten olympiafestivaaleilla heinäkuussa 2019,  jossa hän sijoittui 400 vapaauinnissa 7. ajalla 3.57,59 ja 200 vapaauinnissa 6. ajalla 1.51,93.

Lähteet 

Suomalaiset uimarit
Elävät henkilöt
Vuonna 2003 syntyneet
Juhani Damski

Juhani Damski (s. 1964 Mikkeli) on Ympäristöministeriön kansliapäällikkö vuodesta 2020.

Aiemmin hän toimi Ilmatieteen laitoksen pääjohtajana (2016–2020). Koulutukseltaan hän on filosofian tohtori.

Damski työskenteli Ilmatieteen laitoksella asiantuntijatehtävissä vuodesta 1986 lähtien. Vuosina 2013–2015 hän oli liikenne- ja viestintäministeriössä yksikön johtajana. Vuonna 2016 hänestä tuli Ilmatieteen laitoksen pääjohtaja, kun Petteri Taalas valittiin Maailman ilmatieteen järjestö WMO:n johtajaksi. Vuoden 2019 lokakuussa Damski nimitettiin jatkokaudelle Ilmatieteen laitoksen pääjohtajaksi.

Damski on toiminut Suomen kansallisen IPCC-työryhmän puheenjohtajana 2019–2022. IPCC-työryhmä valmistelee ja tukee Suomen osallistumista IPCC:n toimintaan.

Lähteet 

Valtionlaitosten johtajat
Suomalaiset kansliapäälliköt
Vuonna 1964 syntyneet
Elävät henkilöt
Anna Lenah Elgström

Anna Helena Maria (Anna Lenah) Elgström-Collijn (29. joulukuuta 1884 Hälsingborg, Ruotsi – 23. joulukuuta 1968) oli ruotsalainen kirjailija, toimittaja ja naisasianainen.

Elgströmin vanhemmat olivat rakennusinsinööri Nils O. Elgström ja Maria Strömberg. Elgström opiskeli Tukholmassa Tekniska skolanissa ja Högre konstindustriella skolanissa, Althinin ateljeessa sekä ulkomailla Kööpenhaminassa ja Pariisissa 1903–1909. Hän kirjoitti vuosina 1909–1911 toimittajana muun muassa nimimerkeillä "Lenah" ja "Ale" muun muassa Stockholms Dagbladiin ja Aftonbladetiin.

Elgström oli vuodesta 1912 teatterijohtajan, kirjailija Gustaf Collijnin kanssa.

Teokset
Gäster ja främlingar (1911)
Hafsboken (1912)Fattigfolk (1912)
Den sjunde basunen. 1915
En romantikers hustru: roman. 1922
Myrstacken. 1923
Revolutionsnoveller. 1926
Äventyr. 1926
Anna Lenah Elgström, Gustaf Collijn: U. S. A. liv och teater. 1927
Stjärnan vars namn är malört. 1928
Myrstacken. 1929
Kvinnor. 1930
H. L. Mencken, ; Anna Lenah Elgström, Anna Lenah Tallqvist: Samlade fördomar: artiklar och essayer. 1931
Resenär. 1932
Ett vardagsäventyr: myrstacken. 1932
Noveller i urval. 1934
Elsa i männens värld. 1936
Från år noll till tre: roman. 1938
Mödrar. 1938
Innan det blir för sent. 1940
Italiens elfte timme. 1943
Den kloka Elsa. 1943
De trogna: noveller. 1944
Tidens kvinnor. 1944
Ett fritt hjärta. 1946
 Isabel de Palencia, Anna Lenah Elgström, Nils Holmberg, Spanien mot friheten, 1946Spanien under Francos regimElsa och kärleken. 1946

Suomennetut teoksetAikamme naisia'' (Tidens kvinnor) suom. Katri Ingman. Helsinki: Suomen kirja 1946.

Lähteet 

Ruotsalaiset kirjailijat
Ruotsalaiset toimittajat
Ruotsalaiset feministit
 Vuonna 1884 syntyneet
 Vuonna 1968 kuolleet
7 Rings

7 Rings on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Ariana Granden musiikkikappale. Sen julkaisi Republic Records hänen viidennen, Thank U, Next -studioalbumin toisena singlenä 18. tammikuuta 2019. Kappaleen ovat sanoittaneet Grande, Victoria Monét, Tayla Parx, Njomza Vitia ja Kaydence sekä sen tuottajat Tommy Brown, Charles Anderson ja Michael Foster. Kappale sisältää mukaelman Rodgers and Hammersteinin kappaleesta "Mikä voi olla sen mukavampaa", jonka takia myös heidät on kreditoitu kappaleen sanoittajiksi. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Hannah Lux Davis ja se julkaistiin singlen julkaisupäivänä.

"7 Rings" oli kansainvälinen menestys, sen päästyä jo ensimmäisellä listaviikollaan Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listan kärkeen, jossa se pysyi kahdeksan viikkoa ja oli täten Granden uran pisimpään kyseisen listan kärjessä pysynyt singlejulkaisu. Se oli myös Granden uran pisimpään koko listalla pysynyt kappale, sen poistuttua Hot 100 -listalta vasta 33 viikon jälkeen. Lisäksi se pääsi singlelistan kärkeen myös 19 muussa valtiossa sekä kymmenen parhaan joukkoon kymmenessä valtiossa. "7 Rings" oli ehdolla vuoden 2020 Grammy-palkintogaalassa kategorioissa "Vuoden levytys" ja "Paras pop-sooloesitys".

Lähteet

Vuoden 2019 kappaleet
Ariana Granden kappaleet
Suomen singlelistan ykköset
Rotkotangara

Rotkotangara (Calyptophilus frugivorus) on rotkotangaroihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Hispaniolan saarelta.

Koko ja ulkonäkö
Rotkotangara voi kasvaa 17–20 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Rotkotangara on päästään, selästään ja siivistään ruskea. Siipien taipeessa ja alapuolella on keltaista. Lajilla on keltainen rengas silmien ympärilla. Linnun kurkku ja vatsa ovat valkoiset ja kyljet vaaleanharmaat. Rotkotangaran alalajeista C. f. abbotti on nimialalajia harmaampi ja C. f. neibae tummempi.

Levinneisyys ja elinympäristö
Rotkotangaraa tavataan Dominikaasesta tasavallasta. Alalaji C. f. abbotti eli Haitille kuuluvalla Gonâven saarella, mutta on todennäköisesti kuollut sukupuuttoon elinympäristön häviämisen vuoksi. Lajin elinympäristöä ovat tiheät metsien pohjakerrokset ja pensaikot. Usein sitä tavataan rotkoista jokien läheiyydestä. Rotkotangaran ravintoa ovat hyönteiset ja muut selkärangattomat eläimet ja satunnaisesti myös hedelmät. Lintu pesii touko-heinäkuussa. Rotkotangarakantaa uhkaa elinympäristön häviäminen hakkuiden takia ja se luokitellaan silmälläpidettäväkai lajiksi.

Lähteet

Varpuslinnut
Norman Fucking Rockwell (kappale)

Norman Fucking Rockwell on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Lana Del Reyn musiikkikappale. Se julkaistiin Interscope- ja Polydor Recordsin kautta laulajan kuudennen, kappaleen nimeä kantavan studioalbumin kuudentena ja viimeisenä singlenä 1. marraskuuta 2019. Kappaleen ovat sekä sanoittaneet että tuottaneet Rey ja Jack Antonoff. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin Reyn YouTube-kanavalla 20. joulukuuta 2019.

Kappale kertoo lapsellisesta poikaystävästä, josta laulaja ei kuitenkaan kykene luopumaan. Sen nimi viittaa yhdysvaltalaiseen taidemaalariin ja kuvittajaan Norman Rockwelliin. Kappale on sävelletty F-duurissa Del Reyn lauluosuuksien vaihdellessa E3 ja E5 välillä. Sen tahtilaji on 12/8, paitsi introssa, jossa se on 4/4. Kappaleen tempo on kohtalaisen hidas 80 iskua minuutissa.

”Norman Fucking Rockwell” oli kaupallisesti huono menestys sen päästyä singlelistan viidenkymmenen parhaan joukkoon ainoastaan Irlannissa, Isossa-Britanniassa ja Uudessa-Seelannissa. Kappale oli ehdolla Grammy-palkintoon vuoden 2020 gaalassa kategoriassa ”Vuoden kappale”.

Lähteet

Vuoden 2019 kappaleet
Lana Del Reyn kappaleet
Maria Teikari

Maria Teikari (s. 27. maaliskuuta 1987 Pori) on suomalainen johtaja ja kirjailija. Hän työskentelee Yhteiskunta-alan korkeakoulutettujen palvelujohtajana. Teikari oli ehdolla vuonna 2020 työmarkkinakeskusjärjestö Akavan puheenjohtajaksi, mutta puheenjohtaksi valittiin äänestyksen jälkeen istuva puheenjohtaja Sture Fjäder äänin 578–292..

Ura 
Teikari on toiminut aiemmin palkansaajajärjestö Pardiassa hallintopäällikkönä, Suomen ylioppilaskuntien liitossa hallintosihteerinä sekä OSS-järjestöpalveluiden toimitusjohtajana.

Teikari on perustanut vuonna 2014 yhdessä Milla Halmeen kanssa Facebookissa toimivan yli 30 000 jäsenen Ompeluseura-työelämäverkoston.

Koulutus 
Koulutukseltaan Teikari on hallintotieteiden maisteri.

Teokset 
Teikari, Maria : Sosiaalisen yrityksen henkilöstön johtaminen. Johtamiskorkeakoulu, Tampereen yliopisto, 2013. https://urn.fi/urn:nbn:fi:uta-1-23742

Teikari, Halme, Karas, Manninen, Murto, Marttinen.: Työelämän kapinalliset – totuuksia kellokorteista ja kahvihuoneista. Otava, 2019. ISBN 978-951-1-34096-6.

Lähteet 

Vuonna 1987 syntyneet
Elävät henkilöt
Suomalaiset kirjailijat
Ostrovito (järvi Bežanitsyn piirissä)

Ostrovito () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Bežanitsyn piirissä. Järvi sijaitsee Bežanitsyn ylängön tunnetulla järvialueella.

Maantietoa 
Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 0,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 65,5 hehtaaria. Järvi on kaksinainen siten, että sen itäosan järviallas on leveä ja avara, mutta länsiosa kapea ja lahtimainen. Järven länsipäässä lahti kapenee salmeksi, jonka päässä lahdenpää aukeaa lähes puoli kilometriseksi järvialtaaksi. Voidaan myös tulkita, että salmen aiheuttaa pohjoisrannasta työntyvä niemi. Järvellä on kolme saarta, joiden yhteispinta-ala on 2,2 hehtaaria. Saaret sijaitsevat järven etelärannan tuntumassa. Suurin saarista on alle 150 metriä. Järven keskisyvyys on 6,8 metriä, mutta syvänteessä on 12 metriä vettä. Järvi vaikuttaa nykyisin olevan autio, vaikka pohjoispäästä työntyvällä niemellä on vielä rakennus. Sekä järven länsi- että koillispäässä on sijainnut kylien asutusta ja asutuksen peltomaita. Ne ovat nykyään niittyinä eikä rakennuksia näy edellä mainittua enempää. Järven ympäristö on enimmäkseen metsämaata ja vain paikoin suota.

Luontoarvoja 
Järvessä elää lahna, ahven, , hauki, pasuri, karppi, pasuri, salakka, suutari, toutain, mutakala, rantanuoliainen, simppu, sekä joitakin Rutilus-suvun kaloja ja runsaslukuinen jokirapu. Järven pohja on mutainen, mutta rannoilla esiintyy hiekkapohjaisilla rannoilla kivikkoa, savea ja mutaa.

Vesistösuhteita 
Ostrovito sijaitsee Aloljan sivujoen Kopytovkan valuma-alueella. Alolja on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. 

Järven pohjoisrantaan tulee Vasjuhin () laskuoja ja koillisesta siihen laskee nimettömien lampien metsäoja. Järvi on idästä tulevan joen Spotnon () läpivirtausjärvi. Spotnon valuma-alueella on muutama sivuhaara ja joitakin järviä. Koska Spotnon viimeinen osuus Filevosta () on leveä ja ruohottunut, voi se olla järvenlaskusta johtuva jäänne. Paremmin asiaa tietämättä voidaan katsoa Spotnon ulottuvan tänne asti. Järven valuma-alueen koko on 61,48 neliökilometriä . Järven laskuoja on Kopytovka, joka virtaa ensin Vodovojen () läpi ennen kuin se mutkitellen laskee Bardovohon, joka on Aloljan läpivirtausjärvi.

Huomautuksia

Lähteet 

Pihkovan alueen järvet
Aloljan valuma-alue
Bežanitsyn piiri
Piikkielaska

Piikkielaska (Leptoclinus maculatus) on elaskoiden (Stichaeidae) heimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji. Se on sukunsa Leptoclinus ainoa laji.

Piikkielaska voi kasvaa maksimissaan 20 senttimetrin mittaiseksi. Sen ruumis on pitkänomainen ja hyvin hoikka. Väritykseltään se on ruskeankeltainen tai -harmaa. Kyljissä on useita tummia täpliä ja selkäpuolella tummia raitoja tai pilkkuja. Sen selkäevässä on 57–61 piikkiruotoa ja peräevässä yksi piikkiruoto sekä 34–37 haarautunutta nivelruotoa. Elaskasta (Lumpenus lampretaeformis) sen voi parhaiten erottaa sen pyrstöevän kuperasta takareunasta.

Piikkielaskaa tavataan Atlantin valtameren pohjoisosassa, Alaskan rannikolla, Beringinmerellä ja Venäjän pohjoisrannikolla. Sen elinympäristö ovat lieju-, hiekka- ja kivipohjaiset merialueet 15–170 metrin syvyydessä vedenpinnasta.

Piikkielaskan kutu tapahtuu yleensä joulu-tammikuussa mutta tämä vaihtelee paljon. Yksittäinen naaras tuottaa 600–1 000 mätimunaa, jotka takertuvat pohjan hiekkaan ja kiviin. Poikaset elävät kuoriuduttuaan kahdesta neljään vuotta vedenpinnassa ennen kuin siirtyvät pohjalle.

Lähteet 

Kivinilkkakalat
Velikaja Voda

Velikaja Voda () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Bežanitsyn piirissä. Järven nimessä Velikaja tarkoittaa suurta ja Voda tarkoittaa vettä. Järven nimi voisi olla suomeksi ”Isovesi”. Järvi sijaitsee Bežanitsyn ylängön tunnetulla järvialueella.

Maantietoa 
Järvi on 2,4 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 2,685 neliökilometriä eli 269 hehtaaria. Järven keskisyvyys on 11 metriä ja sen syvänteessä on 36 metriä vettä. Järvessä on kolme pientä saarta järven rantojen tuntumassa. Yksi saarista sijaitsee itärannasta työntyvän niemen rannassa. Niemi erottaa itärannassa kaksi lahtea. Erikoisin lahti sijaitsee pohjoispäässä. Sen lahdensuu on alle 20 metriä leveä, mutta lahti on kapeana noin 800 metriä pitkä. Järven itä- ja eteläpuolella on veljelty maata jasiellä on sijainnut Roštševon () ja Grišinon () kylät. Niiden rakennuskanta on hävinnyt yhtä lukuun ottamatta ja pellot on pusikoitunut niityiksi. Järven ympäristö on lähes autiota metsämaata, jota laajat niittymaat katkaisevat järven kaakkoispuolella.

Luontoarvoja 
Järvessä elää lahna, salakka, sorva, muikku, hauki, pasuri, säyne, karppi, pasuri, made, simppu, suutari, toutain, mutakala, rantanuoliainen, sekä joitakin Rutilus-suvun kaloja ja runsaslukuinen jokirapu. Järvellä on kivikkoista hiekkapohjaa, jossa on mutaakin. Rannat ovat kivistä hiekkarantaa, jossa hiekan joukossa on savea.

Vesistösuhteita 
Velikaja Voda sijaitsee Aloljan sivujoen Kopytovkan valuma-alueella. Alolja on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen.

Järven etelärantaan laskee metsäoja, jonka valuma-alueella on pari pientä lampea. Myös itärannan lahteen laskee lyhyt metsäoja. Järven valuma-alueen koko on lähteestä riippuen 19  tai 16,4 neliökilometriä . Järven laskuoja lähtee sen luoteiskulmasta ja se laskee viereiseen Kamennojeen järveen. Sen laskujoki on Kamenka (), joka yhtyy kauempana Kopytovkaan ja tämä laskee lopuksi Bardovoon. Bardovo on Aloljan läpivirtausjärvi.

Huomautuksia

Lähteet 

Pihkovan alueen järvet
Aloljan valuma-alue
Bežanitsyn piiri
Haimi

Haimi on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

 Eeva Hongisto, o.s. Haimi (s. 1945), suomalainen yleisurheilija
 Iiro Haimi (s. 1988), suomalainen pesäpalloilija
 Ilmari Haimi (1908–1979), suomalainen ratsastaja
 Lassi Haimi (s. 2003), suomalainen kilpauimari
 Suvi Haimi (s. 1981), suomalainen yritysjohtaja
 Toivo Haimi (1931–1984), neuvostoliittolainen inkeriläissyntyinen näyttelijä ja teatteriohjaaja
 Toivo Haimi (s. 1990), suomalainen toimittaja ja juontaja.
Sudanin kansanterveyslaitos

Sudanin kansanterveyslaitos (, , PHI) on toukokuussa 2009 perustettu kansanterveyden koulutus- ja tutkimuslaitos Sudanin pääkaupungissa Khartumissa. Se toimii Sudanin terveysministeriön alaisuudessa.

Toukokuun 2020 alussa YK:n Sudanin maaryhmä raportoi, että Sudanin koronavirustestejä tehtiin ainoastaan kansallisessa kansanterveyslaboratoriossa (National Public Health Laboratory, NPHL) Khartumissa. Tämä kykeni vain 130 testin analysointiin vuorokaudessa. Sudanista oli tuolloin paikallistettu jo kolme muuta mahdollista covid-19-tapausten analysointiin soveltuvaa laboratoriota. Näiden avulla testauskapasiteettia pyrittiin kasvattamaan 600 testiin vuorokaudessa.

Lähteet

Aiheesta muualla
The Public Health Institute (Khartum, Sudan; homepage)  (phi.edu.sd)
The Public Health Institute (brochure, pdf)  (phi.edu.sd)
(Sudanin covid-19-tilanne)  (fmoh.gov.sd)
Africa CDC Dashboard (Africa CDC:n covid-19-yleiskatsaussivu, sisältäen maakohtaiset, esille klikattavat arvot)  (africacdc.org)

Kansanterveyslaitokset
Tutkimuslaitokset
Sudanin rakennukset ja rakennelmat
Khartum
Timo Rauhala (jalkapalloilija)

Timo Rauhala (s. 7. syyskuuta 1989, Seinäjoki) on suomalainen jalkapalloilija. Rauhala on edustanut aikuisuransa aikana ammattilaisena Seinäjoen Jalkapallokerhoa sekä Kokkolan Pallo-Veikkoja.

Seurajoukkueet 
Rauhala aloitti aikuisuransa Törnävän Pallossa eli TP-Seinäjoessa Kakkosessa kaudella 2007. Rauhala pelasi TP-Seinäjoen ja Sepsi-78 fuusioseuraan Seinäjoen Jalkapallokerhoon kaudella 2009. SJK:ssa Rauhala pelasi vuodet 2009-2014, pelaten seurassa 94 ottelua Kakkosta ja Ykköstä. Kaudella 2015 Rauhala siirtyi Kokkolan Pallo-Veikkoihin. KPV:ssa Rauhala pelasi vuosina 2015-2019 117 ottelua Veikkausliigassa, Ykkösessä, Kakkosessa sekä Suomen Cupissa. Kaudella 2018 Rauhala loukkaantui vakavasti ja ehti pelata ainoastaan 5 ottelua kun loppukausi meni loukkaantuneena.

Rauhala oli mukana neljässä eri sarjanousussa. Ensin kaudella 2011 SJK nousi Kakkosesta Ykköseen ja kaudella 2014 Ykkösestä Veikkausliigaan. KPV:n mukana Rauhala oli nousemassa Kakkosesta Ykköseen kaudella 2015 ja Ykkösestä Veikkausliigaan kaudella 2019.

Suomalaiset jalkapalloilijat
Walesin baptistiliitto

Walesin baptistiliitto on baptistinen kirkkokunta Walesissa Isossa-Britanniassa. Vuonna 2017 siihen kuului 352 seurakuntaa ja 9 897 jäsentä. Se on Baptistien maailmanliiton jäsen.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kirkon kotisivut

Baptismi
Kristinusko Walesissa
Skotlannin baptistiliitto

Skotlannin baptistiliitto on baptistinen kirkkokunta Skotlannissa Iso-Britanniassa. Vuonna 2017 siihen kuului 161 seurakuntaa ja 10 854 jäsentä. Se on Baptistien maailmanliiton jäsen.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kirkon kotisivut

Baptismi
Kristinusko Skotlannissa
Sylkirauhastulehdus

Sylkirauhastulehdus on bakteerin, nuoremmilla myös viruksen aiheuttama suurien sylkirauhasten tulehdus.

Etiologia 
Tyypillisin sylkirauhastulehdus syntyy iäkkäälle kuivuman seurauksena. Kuivumaa voi aiheuttaa esimerkiksi huono nesteytys, lääkitys tai diabetes. Myös sylkirauhasen kivi voi tukkia tihehyeitä ja siten aiheuttaa tulehduksen. Tavallisia sylkirauhastulehduksen aiheuttavia aerobisia bakteereja ovat Staphylococcus aureus ja streptokokit. Usein kyseessä on sekainfektio.

Paramyksoviruksen aiheuttama sikotauti aiheuttaa myös sylkirauhastulehduksia. Aiemmin tauti oli yleinen lapsilla, mutta MPR-rokotteen myötä se on Suomessa varsin harvinainen. Harvoin sylkirauhastulehduksen taustalla voi myös olla Epstein-Barrin virus tai HIV-infektio.

Kliininen kuva ja diagnoosi 
Oireita ovat kuume ja sylkirauhasen tulehduksesta kertovat oireet: turvotus, kuumotus, punoitus ja kipu. Joskus suun sisään aukeavista sylkirauhastiehyistä voi valua märkävuotoa merkkinä bakteeri-infektiosta.

Diagnoosi on kliininen. Sylkirauhasten tarkastelulla ja tunnustelulla voidaan todeta tulehdus. Märkävuodosta voidaan ottaa bakteeriviljely. Epäselvissä tilanteissa voidaan sylkirauhasta tutkia ultraäänellä.

Hoito 
Sylkirauhastulehduksen ensisijainen hoito on antibiootti ja riittävä nesteytys. Rauhasta voi lypsää tyhjäksi märkävuodosta. Jos sylkirauhasessa on kivi, poistetaan se tähystyksessä.

Sylkirauhasen komplikaatioina voi syntyä paise tai tulehdus voi levitä kaulan syviin osiin. Molemmissa tilanteissa hoitona on leikkaus.

Lähteet

Tulehdukset
Kamennoje (järvi Bežanitsyn piirissä)

Kamennoje () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Bežanitsyn piirissä. Järven nimi viittaa kiviseen järveen . Järvi sijaitsee Bežanitsyn ylängön tunnetulla järvialueella.

Maantietoa 
Järvi on 3,4 kilometriä pitkä, 1,7 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 3,576 neliökilometriä eli 358 hehtaaria. Sen keskisyvyys on 8,6 metriä ja syvänteessä on 28,6 metriä vettä. Järvi on keskeltä alle 250 metriä leveä, kun itä- ja länsipuolelta työntyy kaksi niemeä lähelle toisiaan. Järvellä on viisi saarta, joiden yhteispinta-ala on 11,1 hehtaaria. Ne sijaitsevat järven eteläosassa. Suurin saari on yli 450 metriä pitkä metsäsaari ja sen vieressä sijaitsee toiseksi suurin saari, joka on 300 metriä pitkä metsäsaari. Muut saaret ovat pieniä luotoja. Järven pohjoisosan koillispäässä sijaitsee eristäytynyt lahti, jonka lahdensuu on 100 metriä leveä ja lahti on yli 500 metriä pitkä. Viereisen järven Velikaja Vodan laskuoja laskee lahdenpohjukkaan.

Luontoarvoja 
Järvessä elää lahna, salakka, sorva, muikku, hauki, pasuri, säyne, karppi, pasuri, made, simppu, suutari, toutain, mutakala, rantanuoliainen ja törö,  sekä joitakin Rutilus-suvun kaloja ja jonkin verran jokirapua.
Järven ympäristössä on metsämaata ja niittyjä. Järvenpohja on kivinen, jonka hiekkapohjalle on kertynyt mutaa. Myös rannat ovat kivisiä hiekkarantoja.

Vesistösuhteita 
Kamennoje sijaitsee Aloljan sivujoen Kopytovkan valuma-alueella. Alolja on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. 

Järven eteläosan kaakkoispään lahteen laskee idästä tuleva oja, joka on Terehovon () laskuoja. Eteläosan lounaispäähän laskee Sivstevskojeen () laskuoja. Järven valuma-alueen koko on lähteestä riippuen 42,7  tai 39 neliökilometriä . Järven oma laskuoja Kamenka () lähtee eteläosan länsirannasta. Kamenka virtaa Kamenetsin () läpi ja yhtyy sen jälkeen Kopytovkaan neljän kilometrin päässä.

Huomautuksia

Lähteet 

Pihkovan alueen järvet
Aloljan valuma-alue
Bežanitsyn piiri
Kâtip Çelebi

Kâtip Çelebi, myös: Mustafa Hâddži Khalîfa ja Haji Khalfa, (k. 1658) oli turkkilainen historioitsija. Hän julkaisi turkkilaisia teoksia sekä arabiaksi suuren bibliografisen sanakirjan Kašfazzunûn, jossa luetellaan noin 14 500 arabian-, persian- ja turkinkielistä teosta ynnä muuta (Lexicon bibliographicum et encyclopædicum a Haji Khalfa compositum, jonka julkaisi ja käänsi latinaksi Gustav Flügel 1835–1858).

Lähteet

Aiheesta muualla
 Kâtip Çelebi Projekt Runebergissa
 Lexicon bibliographicum et encyclopædicum digitoituna verkossa. Universität Halle

Turkkilaiset henkilöt
Historioitsijat
Syntymävuosi puuttuu
Vuonna 1658 kuolleet