joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Kemin keskustaajama

Kemin keskustaajama on Kemin kaupungin sekä Keminmaan kunnan hallinnollinen keskus ja Suomen 27. suurin taajama, joka sijaitsee Lapissa Kemin, Keminmaan ja Tornion alueilla. Taajamassa asuu 26 832 ihmistä, joista Kemissä 18 916, Keminmaalla 7 058 ja Torniossa 858 henkilöä. Taajaman pinta-ala on 49,94 km² ja väestötiheys 537,3 as./km². Keminmaan kuntakeskus Laurila on osa Kemin keskustaajamaa.

Lähteet 

Suomen kuntakeskukset 
Lapin maakunnan taajamat
Kemin taajamat
Tornion taajamat
Savonlinnan keskustaajama

Savonlinnan keskustaajama on Savonlinnan kaupungin hallinnollinen keskus ja vuoden 2019 lopussa Suomen 30. suurin taajama, joka sijaitsee Etelä-Savossa Savonlinnassa. Keskustaajama rajautuu Saimaan vesialueisiin niin etelässä kuin pohjoisessakin: etelässä avautuu Pihlajavesi ja pohjoisessa Haukivesi. 

Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2019 lopussa Savonlinnan keskustaajaman pinta-ala oli 22,95 neliökilometriä ja väkiluku 20 681.

Lähteet

Suomen kuntakeskukset 
Etelä-Savon maakunnan taajamat
Savonlinna
Pietarsaaren keskustaajama

Pietarsaaren keskustaajama () on Pohjanmaalla sijaitsevan Pietarsaaren kaupungin hallinnollinen keskus, joka rajautuu osittain myös Pedersören kunnan alueelle. Se on maakuntansa toiseksi suurin ja koko Suomen 30. suurin taajama.

Vuoden 2020 tilastoinnin mukaan taajaman väkiluku on 20 615 joista Pietarsaaressa asui 18 687 ja Pedersören kunnassa 1 928 ihmistä. Taajaman pinta-ala on 28,66 km² ja väestötiheys 719,3 as./km².

Lähteet 

Pietarsaaren alueellinen jako
Pedersören kunta
Suomen kuntakeskukset 
Pohjanmaan maakunnan taajamat
Iso Aitasalo

Iso Aitasalo  on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Kuhmoisissa.

Maantietoa 
Saari on noin 1 000 metriä pitkä, 780 metriä leveä ja sen pinta-ala on 50,8 hehtaaria . Se sijaitsee Tehinselän länsiosassa aivan Kuhmoisten kirkonkylän edustalla olevan Sarvisalon saariryhmän reunalla. Saaren suojaan ja sen lännen puolelle jää Vähä Aitasalo ja lounaispuolelle Pukki. Pohjoispuolella sijaitsee Hyllä. Idässä, ulapan puolella, on saariryhmän viimeisiä saaria Kukkaro, Heinäluoto ja Kukkarontakot. Ison Aitasalon lähivedet ovat matalat ja etenkin eteläpuolella ne ovat kiviset. Sieltä löytää vielä 11 pikkusaarta, jotka jäävät Keitaansalmen taakse. Siellä on Keidas ja toinen yhtä suuri saari. Iso Aitasalo on korkeampi kuin alueen muut saaret ja se kohoaa 47 metrin korkeuteen Päijänteen pinnasta. Mäen huipulla on kalliopaljastumia ja pieniä jyrkänteitä. Saarelle on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa.

Luontoarvoja 
Päijänteen saaristoinventoinnissa vuonna 2015 löydettiin paikkoja, joissa kasvaa etelänhiippasammalta.

Historiaa 
Kun 1900-luvun alussa saaristoa alettiin hyödyntää, rakennettiin myös Isoon Aitasaloon kalamajoja. Tosin vuoden 1938 taloudellisessa kartassa ei ole merkitty rakennuksia , mutta sotien aikana myös tälle saarelle majoitettiin sotavankeja, jotka tekivät metsätöitä saaristossa. Sotien jälkeen rakennetuista kohteista Kanervalla on ajalleen tyypilliset piirteet hyvin esillä. 

Vuoden 1965 peruskartassa niitä on saarella neljä. Niiden määrä alkaa kasvaa vasta vuoden 1992 kartassa ja sen jälkeen niitä on rakennettu lisää.

Huomautukset

Lähteet 

Päijänteen saaret
Kuhmoisten saaret
Ernst Enno

Ernst Enno (8. kesäkuuta 1875 Valguta – 7. maaliskuuta 1934 Haapsalu) oli virolainen kirjailija ja runoilija. Hän on kirjoittanut lastenkirjoja ja runokokoelmia. Ennon kunniaksi on rakennettu muistomerkki Viron Haapsaluun.

Enno kuoli keuhkokuumeeseen 7. maaliskuuta 1934. Hänet haudattiin Haapsalun vanhalle hautausmaalle kolme päivää myöhemmin.

Enno oli naimisissa Olga-Elfriede (Ella) Saulin kanssa, ja heillä oli tytär Liki Toona (1910–1985).

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Luettelo Ernst Ennon suomennetuista runoista, Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta
 Krzwlive.kirmus.ee

Virolaiset kirjailijat
Vuonna 1875 syntyneet
Vuonna 1934 kuolleet
Suppa (Kuhmoinen)

Suppa  on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Kuhmoisissa.

Maantietoa 
Saari on 510 metriä pitkä, 310 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,7 hehtaaria .
Se sijaitsee Tehinselän länsiosassa aivan Kuhmoisten kirkonkylän edustalla olevan Sarvisalon saariryhmän ulkolaidalla. Se sijaitsee Sarvisalon, Vähä Aitasalon ja Hyllän välissä. Vähä Aitasalon sijaitsee lähinnä ja sinne on matkaa alle 300 metriä. Saari on matala ja sen korkein mäki kohoaa 12 metrin korkeuteen Päijänteen pinnasta. Se on autio, mutta se sijaitsee Kuhmoisista alkavan ja haarautuvan veneväylän keskellä.

Historiaa 
Vuoden 1938 taloudellisessa kartassa ei saarelle ole piirretty taloja . 
Vuoden 1965 peruskartassa on saaren länsipäässä lampi, josta on kaivettu oja saaren rantaan. Seuraavassa vuoden 1985 kartassa on lampi kadonnut. Vuosien 1965 ja 1996 kartoissa on saaren rantaviiva erilainen kuin vuoden 1985 kartassa. Vaikuttaa siltä, että saaren nämä osat ovat matalia ja että Päijänteen vesi saattaa vallata ajoittain ne kohdat. Saari on kaikissa kartoissa autio.

Huomautukset

Lähteet 

Päijänteen saaret
Kuhmoisten saaret
Luby'sin joukkoampuminen

Luby'sin joukkoampuminen oli Killeenissa, Yhdysvaltain Texasissa, 16. lokakuuta 1991 tapahtunut joukkomurha, jossa sai surmansa 24 ja loukkaantui 27 ihmistä. Motiivina oli ilmeisesti viha naisia kohtaan.

George Hennard törmäsi autollaan Luby'sin ravintolan ikkunaan ja aloitti välittömästi tulituksen kahdella puoliautomaattipistoolilla. Haavoituttuaan poliisin luodeista hän syöksyi kohti wc-tiloja ja teki itsemurhan ampumalla.

Lähteet 

Rikokset Texasissa
Joukkosurmat Yhdysvalloissa
Vuoden 1991 rikokset
Tero Palomäki

Tero Palomäki on  ammattiyhdistysjohtaja, joka on vuodesta 2018 lähtien toiminut Rautatiealan Unioni RAU ry:n puheenjohtajana.  Aikaisemmin hän toimi Veturimiesten liitto VML ry:n puheenjohtajana.  Hän on ollut liiton varapuheenjohtajana ja toimitsijana sekä veturimiesten pääluottamusmiehenä VR-yhtymässä. Hänellä on järjestöjohtajan ja veturinkuljettajan ammattitutkinnot.

Palomäki kuuluu Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK:n, Teollisuuden Palkansaajien TP:n ja Kuljetusalan Federationi KAF ry:n hallituksiin. Hän on Kuljetusliitot KL:n toinen varapuheenjohtaja. Hän on Nordic Transport Workers’ Federation NTF:n  hallituksen jäsen ja sen pohjoismaisen rautatiejaoston puheenjohtaja.

Lähteet 
 

Suomalaiset ammattiyhdistysjohtajat
Syntymävuosi puuttuu
Elävät henkilöt
Pukki (Kuhmoinen)

Pukki  on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Kuhmoisissa.

Maantietoa 
Saari on 550 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,6 hehtaaria .
Se sijaitsee Tehinselän länsiosassa aivan Kuhmoisten kirkonkylän edustalla Sarvisalon saariryhmän ulkoreunalla. Pukista näkyy pohjoispuolella Vähä Aitasalo ja Iso Aitasalo sekä itässä saari Keidas. Pukin ympäristössä on vain kaksi pientä luotoa ja se on verrattain matala saari. Sen korkein kohta nousee vain noin 7 metriä Päijänteen pinnasta. Saarelle on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa.

Historiaa 
Saaren karttanimi vuoden 1938 taloudellisessa kartassa on ”Pukkisaari” . Vuoden 1985 peruskartassa on saaressa neljä mökkiä, mutta ennen sitä oli saari ollut autio.

Huomautukset

Lähteet 

Päijänteen saaret
Kuhmoisten saaret
Murhan jäljet

Murhan jäljet () on BBC:n tuottama brittiläinen draamasarja. Se kertoo poliisin erikoisryhmästä, joka tutkii vanhoja ratkaisemattomia rikostapauksia nykyaikaisen teknologian avulla. Työryhmää johtaa ylikomisario Peter Boyd (Trevor Eve), ja apunaan hänellä on muun muassa psykologinen profiloija, tohtori Grace Foley (Sue Johnston). 

Murhan jälkiä tehtiin kaikkiaan yhdeksän tuotantokautta (92 jaksoa), ja se sai ensiesityksensä BBC One -kanavalla vuosina 2000–2011. Suomessa sarjaa on näytetty Yle TV1:ssä ja Yle Areenassa.

Pääosissa

Lähteet

Brittiläiset draamasarjat
Brittiläiset rikossarjat
2000-vuosikymmenen televisiosarjat
2010-luvun televisiosarjat
BBC:n televisio-ohjelmat
ANT

ANT tai Ant voi tarkoittaa seuraavia
 Ilmapumppu (tähdistö)
 entisen Alankomaiden Antillien maatunnus kolmikirjaimisissa ISO-koodeissa
 Antigua ja Barbudan tunnus olympiakisoissa
 Apache Ant, käännösautomaatiotyökalu
Linssikeitto

Linssikeitto on ruskeista, punaisista, keltaisista tai mustista linsseistä tehty keitto. Myös vihreitä linssejä voi käyttää. Lähi-idässä linssikeitto on peruselintarvike.

Historia
Linssejä on kaivettu Kreikassa esiin kivikautisista kerroksista Fránchthin luolasta (ajalta noin 9 500-13 000 vuotta sitten). Linssikeitto oli tärkeä perusruoka myöhemminkin antiikin kreikkalaisessa keittiössä.

Variaatioita
Linssikeitto voi sisältää kasviksia kuten porkkanoita, perunaa, selleriä, persiljaa, tomaattia, kurpitsaa, ruokabanaania ja sipulia.

Maustamiseen voi käyttää muun muassa korianteria, mutta silputtuja lehtiä pitää varoa kuumentamasta, sillä lämpö tuhoaa niiden aromin nopeasti.

Ravintosisältö
Linssikeitto luokitellaan hyvin ravitsevaksi. Siinä on reilusti proteiinia ja ravintokuitua, rautaa ja kaliumia. Hippokrates suositteli linssejä maksasairaille.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Resepti, Valio.fi

Keitot
Kasvisruoat
Espanjalainen keittiö
Turkkilainen keittiö
Rolls-Royce Cullinan

Rolls-Royce Cullinan on Rolls-Roycen vuodesta 2018 lähtien valmistama suurikokoinen ylellinen crossover-tyyppinen automalli. Se on nimetty Cullinanin, maailman suurimman luonnontimantin mukaan.

Cullinan esiteltiin ensimmäistä kertaa Villa d’Estessä lähellä Roomaa toukokuussa 2018. Malli pohjautuu samaan Architecture of Luxury -perusrakenteeseen kuin sedan-korinen Rolls-Royce Phantom VIII. Moottorina on kaksoisturboahdettu 6,75-litrainen V12 teholtaan 571 hevosvoimaa. Vetotapana on neliveto, lisäksi autossa on nelipyöräohjaus.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Cullinan
J-segmentin autot
2010-luvun autot
2020-luvun autot
Salta–Antofagasta-rautatie

Salta–Antofagasta-rautatie, toiselta nimeltään Huaytiquina on ainoa toiminnassa oleva rautatieyhteys Andien yli Chilestä Argentiinaan Transandisen rautatien Mendozasta Valparaison lähelle tultua suljetuksi vuonna 1984. Rata on avattu liikenteelle vuonna 1948. 

Rautatie kulkee lähes merenpinnan tasosta Tyynen valtameren rannalla Chilessä sijaitsevasta Antofagastan satamakaupungista, kulkee Atacaman aavikon poikki ja ylittää valtakunnan rajan Socompassa yli kolmen kilometrin korkeudessa. Korkein kohta on Polvorilla Argentiinan puolella 4220 metrin korkeudessa. Paikalla on huomattavan pitkä viadukti. Argentiinassa rata tekee laskeutuessaan kaksi spiraalinmuotoista mutkaa. Salta, joka on radan Argentiinan puoleinen päätepiste, on noin 1100 metrin korkeudessa merenpinnasta. Radalla on pituutta 941 kilometriä, josta 571 kilometriä Argentiinan puolella. Rata on tarkoitettu tavaralikenteelle, mutta turistijuna Tren a las Nubes kulkee reitillä.

Lähteet 

Argentiinan rautatiet
Chilen rautatiet
Sergei Vavilov

Sergei Ivanovitš Vavilov (; 24. maaliskuuta (J: 12. maaliskuuta) 1891 Moskova – 25. tammikuuta 1951 Moskova) oli merkittävä venäläinen fyysikko, joka työskenteli erityisesti optiikan alalla. Hän oli Neuvostoliiton tiedeakatemian puheenjohtaja heinäkuusta 1945 aina kuolemaansa asti, Korkeimman neuvoston jäsen ja nelinkertainen Stalinin palkinnon saaja.

Nuoruus ja opiskelu 
Sergei Vavilov syntyi Moskovassa kauppiasperheeseen. Hänen vanhempi veljensä oli huomattava kasvi- ja perinnöllisyystieteilijä Nikolai Ivanovitš Vavilov. Hän opiskeli fysiikkaa Moskovan valtionyliopistossa ja palveli Venäjän armeijassa ensimmäisessä maailmansodassa.

Tieteellinen ura 
Vavilov oli Neuvostoliiton fysikaalisen optiikan uranuurtajia. Hän opetti fysiikkaa Moskovan valtionyliopistossa 1918–1932, toimi Leningradin optiikan instituutin (nykyään Vavilovin valtion optinen instituutti) tieteellisenä johtajana 1932–1934 ja Lebedevin fysiikan instituutin johtajana vuodesta 1934 alkaen. Hänet tunnettiin erityisesti luminesenssia koskevista tutkimuksistaan.

Vuonna 1934 hän yhdessä Pavel Tšerenkovin kanssa keksi Vavilovin-Tšerenkovin ilmiön. Pavel Tšerenkov ja toinen Vavilovin oppilas, Ilja Frank, saivat löydöstä Nobelin fysiikanpalkinnon 1958. Kashan-Vavilovin sääntö, joka kuvaa luminesenssin kvanttisuhdetta, on nimetty hänen mukaansa.

Muita tehtäviä, palkintoja ja kunnianosoituksia 
Vavilov oli Neuvostoliiton tiedeakatemian jäsen vuodesta 1932 alkaen ja akatemian puheenjohtaja vuodesta 1945 alkaen,  Suuren neuvostotietosanakirjan päätoimittaja 1949–1951, Korkeimman neuvoston jäsen vuodesta 1946 alkaen ja nelinkertainen Stalinin palkinnon saaja (1943, 1946, 1951 ja postuumisti 1952).

Pikkuplaneetta 2862 Vavilov on nimetty Sergei Vavilovin ja hänen veljensä Nikolai Vavilovin mukaan. Samoin Kuun kääntöpuolella sijaitseva kraatteri Vavilov on nimetty hänen mukaansa.

Lähteet 

Neuvostoliittolaiset fyysikot
Venäläiset fyysikot
Vuonna 1891 syntyneet
Vuonna 1951 kuolleet
Theban nekropoli

Theban nekropoli on muinaisen Egyptin aikainen nekropoli eli suuri hautausmaa, joka sijaitsee Niilin länsirannalla Thebaa eli nykyistä Luxoria vastapäätä.

Nekropoliin kuuluu kuninkaallisia hautoja ja kuolintemppeleitä sekä Egyptin hallitsijoiden palvelijoiden kuten pappien, sotilaiden, käsityöläisten ja työväen asuntoja. Kuolintemppeleistä suurin osa on lähes täysin tuhoutunut. Temppeleistä tärkeimpiä ovat Hatšepsutin temppeli, lähes kadonnut Amenhotep III:n temppeli, osittain säilynyt Seti I:n temppeli, sekä Medinet Habun alueen raunioitunut Ramses II:n temppeli eli Ramesseum sekä kaikkein eteläisin ja uusin kuolintemppeli, Ramses III:n temppeli. Sen eteläpuolella on Amenhotep III:n mahtavan palatsin rauniot. Viisi kilometriä joesta länteen sijaitseville kukkuloille on kaivettu ylhäisön hautoja 18., 19. ja 20. dynastian ajalta.

Kauempana lännessä ovat Kuninkaiden laakso ja Kuningattarien laakso, joihin haudattiin kuninkaita ja muita ylhäisön edustajia.

Kohteita

Lähteet

Aiheesta muualla 

Luxor
Hautausmaat
U-Prince

U-Prince on televisioyhtiö GMM 25:n esittämä thaimaalainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Puttichai Kasetsin, Esther Supreeleela, Vorakorn Sirisorn, Sutatta Udomsilp, Nontanun Anchuleepradit, Nachjaree Horvejkul, Chatchawit Techarukpong, Charada Imraporn, Isariya Patharamanop, Focus Jeerakul, Jirakit Thawornwong, Zuvapit Traipornworakitm, Nawat Phumphothingam, Sananthachat Thanapatpisal, Chonlathorn Kongyingyong, Jannine Weigel, Vachiravit Paisarnkulwong, Lapisara Intarasut, Kunchanuj Kengkarnka, Note Panayanggool, Thanat Lowkhunsombat, Lapassalan Jiravechsoontornkul, Chutavuth Pattarakampol ja Worranit Thawornwong.

Aiheesta muualla 
 Viralliset kotisivut

Thaimaalaiset televisiosarjat
2010-luvun televisiosarjat
Komediasarjat
Draamasarjat
Ristijärvi (täsmennyssivu)

Ristijärvi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

Järviä 
 Ristijärvi, järvi Enontekiöllä
 Ristijärvi, järvi Hankasalmella
 Ristijärvi, järvi Heinolassa
 Ristijärvi, järvi Hyrynsalmella
 Ristijärvi, järvi Inarin itäosassa
 Ristijärvi, järvi Inarin länsiosassa
 Ristijärvi, järvi Inarin Suojanperässä
 Ristijärvi, järvi Inarin Tuulijärvellä
 Ristijärvi, järvi Inarin Vätsärissä
 Ristijärvi, järvi Kauhavalla
 Ristijärvi, järvi Kouvolassa
 Ristijärvi, järvi Kuhmossa
 Ristijärvi, järvi Merikarvialla
 Ristijärvi, järvi Orivedellä
 Ristijärvi, järvi Posiolla
 Ristijärvi, järvi Puolangalla
 Ristijärvi, järvi Puumalassa
 Ristijärvi, järvi Ranuan koillisosassa
 Ristijärvi, järvi Ranuan pohjoisosassa
 Ristijärvi, järvi Ristijärvellä
 Ristijärvi, järvi Rovaniemellä
 Ristijärvi, järvi Savonlinnassa
 Ristijärvi, järvi Taivalkoskella
 Ristijärvi, järvi Torniossa
 Ristijärvi, järvi Valtimolla
 Ristijärvi, järvi Vesannolla ja Viitasaarella
 Ristijärvi, järvi Virtain Monoskylässä
 Ristijärvi, järvi Virtain Siekkiskylässä

Muita 
 Ristijärvi, kunta Kainuussa
 Ristijärvi, kylä Hankasalmella
 Ristijärvi, kylä Orivedellä
 Ristijärven rautatieasema, rautatie­liikenne­paikka Ristijärvellä.

Järvien täsmennyssivut
Hyllä

Hyllä  on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Kuhmoisissa.

Maantietoa 
Saari on noin 1,0 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen pinta-ala on 22,3 hehtaaria . Se sijaitsee Tehinselän länsiosassa aivan Kuhmoisten kirkonkylän edustalla Sarvisalon saariryhmän ulkolaidalla. Saari sijaitsee yli kaksi kilometriä Sarvisalosta itään ja lähes 900 metriä Isosta Aitasalosta pohjoiseen. Hyllän ympäristössä on jonkin verran kivikkoa ja pieniä saaria. Saaren eteläpään itäpuolella sijaitsee Vähä-Hyllä, joka on 200 metriä pitkä saari ja jossa on vapaa-ajan asunto. Eteläpään länsipuolella sijaitsee Korpisaari, jonka halkaisija on 100 metriä. Hyllän länsipuolella on vielä kaksi pikkusaarta, joista pohjoisemmassa saaressa on vapaa-ajan asunto. Hyllä on verrattain matala ja sen keskellä sijaitsevassa painaumassa on suo. Sen korkein mäki kohoaa 16 metrin korkeuteen Päijänteestä. Saaren pohjoispäässä sijaitsee kummeli ja saaren etelä- ja pohjoispään ohittavat veneväylät. Saarella on kaksi vapaa-ajan asuntoa.

Historiaa 
Saari on piirretty autioksi saareksi vuoden 1938 taloudellisessa kartassa . Autio se on vielä vuoden 1965 peruskartassa, joskin sen keskellä sijaitseva suo on ojitettu. Seuraavassa vuoden 1985 kartassa saarelle on rakennettu kaksi kesämökkiä. Eteläpään mökin edustalla ollut saari on tässä kartassa piirretty ensi kertaa niemeksi.

Huomautukset

Lähteet 

Päijänteen saaret
Kuhmoisten saaret
Kukkaro (Kuhmoinen)

Kukkaro  on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Kuhmoisissa.

Maantietoa 
Saari on 380 metriä pitkä, 230 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria . Se sijaitsee Tehinselän länsiosassa aivan Kuhmoisten kirkonkylän edustalla sijaitsevan Sarvisalon saariryhmän ulkolaidalla. Kukkaron seuralaisia ovat Kukkarontakuset, jotka ovat neljä pikkusaarta Kukkaron itäpuolella. Pohjoisinta saarta kutsutaan Kukkarokariksi. Kukkaron pohjoispuolella on karikoiden takana vielä yksi pikkusaari, ja 650 metriä lounaaseen päin on Heinäsaari. Kukkaro sijaitsee 650 metriä Isosta Aitasalosta itään päin ja on siksi Tehinselän tuulille alttiina. Saaren keskikohta kohoaa 12 metrin korkeuteen Päijänteestä. Saaren itä- ja luoteisrannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa.

Historiaa 
Saaren karttanimi on vuoden 1938 taloudellisessa kartassa ”Kukkarosaari” ja se on kuvattu kartassa autioksi saareksi . Autio se on myös vuoden 1965 peruskartassa. Seuraavassa kartassa vuodelta 1985 on saaren itäpäähän rakennettu mökki ja toinen myöhemmin rakennettu mökki näkyy vasta vuoden 1996 kartassa. Vuosien 1965 ja 1985 karttojen välillä on vielä sellainenkin ero, että kylien välinen raja kulkee ensin Kukkarokarn kautta, mutta sitten myöhemmin se on piirretty kulkemaan erään toisen Kukkarontakusen kautta.

Huomautukset

Lähteet 

Päijänteen saaret
Kuhmoisten saaret
Ilmaisen Kirjan Päivä

Ilmaisen Kirjan Päivä on antikvariaatti Finlandia Kirjan vuosittain Päijät-Hämeessä järjestämä hyväntekeväisyystapahtuma, jossa jaetaan kävijöille tuhansia kirjoja täysin ilmaiseksi.

Tapahtumaa on järjestetty vuodesta 2014 vuoteen 2019 Orimattilassa, ja ensimmäistä vuotta lukuun ottamatta se on ajoittunut jollekin joulukuun lauantaille. Antikvaari Matti Pietilän mukaan tavoitteena on löytää kirjoille uusi koti mielekkäällä tavalla sekä saada paikkakunnalle eloa. Samalla pyritään toimimaan hyväntekeväisyyshengessä kierrätysajatuksen mukaisesti.

Ilmaisen Kirjan Päivän jakopöydille päätyviä kirjoja lajitellaan koko kuluva vuosi. Vain hyväkuntoiset ja laadukkaat kirjat läpäisevät seulan, jotta mahdollisimman suuri osa kirjallisuudesta olisi kävijöitä kiinnostavaa. Joukossa on sekä käytettyjä että uusia kirjoja eri genreistä. Edustettuina ovat niin tietokirjat, romaanit kuin lastenkirjatkin. Välillä tarjolla on ollut myös LP-levyjä sekä lasten leluja. Kävijöille ei aseteta minkäänlaisia rajoituksia kirjojen ottamisen suhteen, ja välillä niitä on lähtenyt suuria määriä myös jälleenmyyntiin, sillä myös alan ammattikauppiailla on tapana saapua paikalle.

Niin jaettavien kirjojen määrä kuin tapahtuman kävijämääräkin ovat kasvanut vuosi vuodelta, ja vuonna 2018 jaossa oli jo 15 000 kirjaa sekä 2 000 LP-levyä. Finlandia Kirjan toimitilat täyttyivät hetkessä ennennäkemättömästä väenpaljoudesta aina tungokseen asti, kun jo pitkäksi jonoksi muodostunut kävijäjoukko päästettiin sisään. Kokonaiskävijämäärän arveltiin tuona vuonna ylittäneen 2 000 henkeä.

Vuonna 2019 Ilmaisen Kirjan Päivä järjestettiin Orimattilan Jymylinnassa tilantarpeen lisääntymisen vuoksi. Tapahtuma järjestettiin ensimmäistä kertaa yhteistyössä Orimattilan toimintakeskus Laukkalinnan kanssa. Valmistelutyöt tarjosivat toimintakeskuksen erityistä tukea tarvitseville pidempiaikaistakin mielekästä tekemistä kirjojen lajittelussa, esillepanossa sekä vieraiden kahvituksessa. Joulukuussa 2019 järjestetyssä tapahtumassa oli jaossa n. 25 tuhatta teosta. Suurin osa kirjoista on käytettyjä ja tulevat Finlandia Kirjan varastosta, mutta osa kirjoista on uusia. Ensimmäistä kertaa tapahtumassa on mukana myös isompi kustantamo. Kävijöitä tapahtumassa oli 5 000 ja kirjoja tapahtuman aikana meni n. 15 000 kappaletta.

Vuoden 2022 tapahtuma 
Finlandia Kirja on tiedottanut, että vuoden 2022 tapahtuma järjestetään Lahden Messukeskuksessa 5.-6.11.2022. Tapahtuma on mittasuhteiltaan aiempia suurempi, sillä jaossa on yli 50 000 käytettyä kirjaa sekä kustantajien tapahtumaan lahjoittamia uusia kirjoja. Samanaikaisesti Ilmaisen Kirjan Päivän kanssa järjestetään Kätevä&Tekevä-messut, Hetki-hyvinvointitapahtuma, Kivi- ja korumessut sekä Nukketalo- ja nukkemessut. Kaikkiin näihin tapahtumiin pääsee samalla lipulla.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Pelkästään yksi yhtiö joutui tuhoamaan puoli miljoonaa kirjaa Suomessa viime vuonna – kokonaismäärää ei tiedä kukaan, Yle 13.12.2019
 Antikvariaattiyrittäjä Matti Pietilä etsii kirjoille uusia koteja vaikka ilmaiseksi, Yle / Radio Suomi Lahti (Areena)

Orimattila
Kirjallisuustapahtumat Suomessa
Seppo Sivonen

Seppo Tapani Sivonen (s. 8. kesäkuuta 1952 Joutseno) on suomalainen historiantutkija ja tietokirjailija. Sivonen on Itä-Suomen yliopiston yleisen historian dosentti ja on perehtynyt erityisesti Afrikan historiaan.

Tuotanto

Lähteet 

Suomalaiset tietokirjailijat
Vuonna 1952 syntyneet
Elävät henkilöt
Suomalaiset historioitsijat
Silverado

Silverado (engl. Silverado) on vuonna 1985 valmistunut yhdysvaltalainen humoristinen lännenelokuva, jonka on ohjannut Lawrence Kasdan. Elokuvan pääosissa näyttelevät Kevin Kline, Scott Glenn, Danny Glover ja Kevin Costner. Sivurooleissa nähdään monia tunnettuja näyttelijöitä, kuten Brian Dennehy, Rosanna Arquette, Jeff Goldblum ja Linda Hunt. Myös John Cleese tekee pienen mutta hauskan sivuroolin rauhaa rakastavana sheriffinä.

Juoni 
Mestariampuja Emmett (Scott Glenn) ja hänen kirkasotsainen pikkuveljensä Jake (Kevin Costner) sekä Emmettin vanha ystävä Paden (Kevin Kline) ja heidän uusi tuttavansa Mal (Danny Glover) päätyvät sattumoisin samaan seurueeseen ja saapuvat lopulta kaikki kaupunkiin nimeltä Silverado. Pikkukaupunkia hallitsee häikäilemätön karjatilallinen Ethan McKendrick (Ray Baker) yhdessä korruptoituneen ja öykkärimäisen sheriffi Cobbin (Brian Dennehy) kanssa. Nelikko ei alistu Silveradossa vallitsevaan hirmuvaltaan, vaan aloittaa taistelun vääryyttä vastaan.

Arvostelut 
Silverado sai yleisesti myönteisiä arvosteluja. Tietokirjailija Olle Bergmanin mukaan Silverado on Kalpean ratsastajan ohella 1980-luvun merkittävimpiä lännenelokuvia.

Elokuvauutisten kriitikko antaa elokuvalle kolme tähteä ja kirjoittaa arvostelussaan: "Silverado on loppujen lopuksi hyvin yksinkertainen, mustavalkoinen ja hieman lapsellinen tarina sankareista ja roistoista. – Värikkään saati yllätyksellisen juonen sijaan elokuva keskittyy kertomaan näiden miesten keskinäisistä suhteista (ja kunnioituksesta) sekä taistelusta oikeuden ja amerikkalaisuuden puolesta aivan samaan tapaan kuin lukuisat muutkin lännenfilmit."

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Silverado Internet Movie Databasessa (IMDb.com) (englanniksi)

Vuoden 1985 yhdysvaltalaiset elokuvat
Yhdysvaltalaiset lännenelokuvat
Watchmen (televisiosarja)

Watchmen on yhdysvaltalainen supersankarisarja, joka perustuu DC Comicsin sarjakuvaromaaniin Vartijat. Televisiosarjan on luonut Damon Lindelof, ja sen yhdeksänjaksoinen ensimmäinen tuotantokausi alkoi HBO:lla 20. lokakuuta 2019. Sarja sijoittuu vaihtoehtoiseen todellisuuteen, jossa supersankarit on julistettu laittomiksi. Nykyaikaisessa Yhdysvalloissa osa supersankareista kokoontuu aloittaakseen vallankumouksen, kun taas toiset yrittävät estää sitä tapahtumasta.

Televisiosarja ei ole suora sovitus Alan Mooren ja Dave Gibbonsin alkuperäismateriaalista, vaan se kertoo uuden tarinan, jonka tapahtumapaikkana on sarjakuvasta tuttu maailma.

Rooleissa

Lähteet

Aiheesta muualla

2010-luvun televisiosarjat
2020-luvun televisiosarjat
Yhdysvaltalaiset draamasarjat
DC-universumiin perustuvat televisiosarjat
HBO:n televisio-ohjelmat
Tieliikennetaajama

Tieliikennetaajama on liikennemerkein merkitty taajama, jonka alueella vallitsevat tyypillisesti erilaiset liikennesäännöt taajaman ulkopuoliseen haja-asutusalueeseen verrattuna. Tieliikennetaajamien rajaus poikkeaa usein tilastollisista taajamista. Niiden tarkoitus on taata tieliikenteen turvallisuus ja sujuvuus asutuilla alueilla.

Suomen tieliikenteessä taajama tarkoittaa tieliikenneasetuksessa määritellyllä taajamamerkillä (numero E22) merkittyä aluetta, jolla ei saa ajaa 50 kilometriä tunnissa suuremmalla nopeudella ellei liikennemerkillä toisin mainita. Taajaman liikennemerkki otettiin Suomessa käyttöön huhtikuussa 1982.

Taajaman ulkopuolisen alueen ja taajaman välillä on useita lainsäädännöllisiä eroja, muun muassa:
 Moottori- ja moottoriliikennetiet eivät voi kuulua taajama-alueeseen (pääsääntöisesti muutkaan katuverkon ulkopuoliset tiet eivät siihen kuulu)
 Maastossa pysäköinti ei taajamassa ole sallittua

Taajamamerkkien ulkoasu vaihtelee maittain: Esimerkiksi Suomessa ja Ruotsissa merkeissä on pelkkä kuva-aihe, Tanskassa kuvan lisäksi taajaman nimi ja Alankomaissa pelkkä nimi.
Alla on kuvat taajaman alkamisesta ja päättymisestä kertovista liikennemerkeistä mainituissa maissa.

Lähteet 

Taajamat
Tieliikenne
Exner

Exner on saksankielinen sukunimi. Joitain Exner-nimisiä ovat:

Adam Joseph Exner (s. 1928), kanadalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa
Adolf Exner (1841–1894), itävaltalainen juristi
Franz Serafin Exner (1802–1853), itävaltalainen filosofi ja koulutuksen uudistaja
Franz Serafin Exner (fyysikko) (1849–1926), itävaltalainen fyysikko
Karl Exner (1842–1914), itävaltalainen matemaatikko, fyysikko
Lahja Exner (s. 1939), ruotsinsuomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko
Siegmund Exner-Ewarten (1846–1926), itävaltalainen fysiologi
Taajamat Suomessa

Taajama on Suomessa Tilastokeskuksen määritelmän mukaan vähintään 200 asukkaan rakennusryhmä, jossa rakennusten välinen etäisyys ei yleensä ole 200 metriä suurempi. Taajama-aste on taajamien väestön osuus koko kunnan väestöstä. Yli 90 % taajama-aste tarkoittaa rakenteeltaan kaupunkimaista kuntaa. Suomessa on noin 750 taajamaa.

Tilastokeskus on määritellyt taajamia vuodesta 1960 ja vuodesta 2000 määrittely on tehty kokonaan koneellisesti rakennusten koordinaattitietoihin perustuen. Taajamien nimet Suomessa eivät ole virallisia. Taajamien nimeämisessä Tilastokeskus on pyrkinyt huomioimaan paikallisesti tunnetut nimitykset. Yleensä nimet pohjautuvat peruskarttaan ja joskus Tilastokeskus on ollut yhteydessä myös kuntiin tai kylätoimikuntiin. Pääperiaatteena tilastollisten taajamien nimenannossa on ollut, että hallinnollisten kaupunkien suurimpien taajamien nimissä käytetään nimen jälkiosaa "keskustaajama" ja hallinnollisten kuntien suurimpien taajamien nimissä nimen jälkiosaa "kirkonkylä". Kun 2000-luvulla on tehty runsaasti kuntaliitoksia, voi nimi kirkonkylä tämän lisäksi nyttemmin esiintyä myös entisten kuntien keskustaajamien nimissä. Yli 15 000 asukkaan keskustaajamia kutsutaan Ympäristöministeriön aluetypologiassa myös kaupunkialueiksi.

Taajamat

Taajamien kasvu 
Seuraava taulukko kuvaa Suomen taajama- ja haja-asutusväestön kehitystä vuodesta 1960 lähtien vuoteen 1995 asti.

Seuraavassa on esitetty vielä taajamaväestö vuosina 2000, 2005 ja 2011. Aiempien vuosien tiedoista poiketen taajama- ja haja-asutusväestön lisäksi on ilmoitettu myös asuinpaikaltaan tuntemattoman väestön määrä.

Tiedoista nähdään, että Suomen kokonaisväkiluku, taajamien väkiluku ja taajamissa asuvien osuus maan väestöstä ovat jatkuvasti nousseet. Haja-asutusalueilla asuvien määrä on puolestaan laskenut alle puoleen siitä mitä se oli vuonna 1960. Vuoden 1995 jälkeisten tietojen vertailukelpoisuutta myöhempiin hankaloittaa se, että tuntematon väestö on tilastoitu erikseen, kun vuosilta 1960–1995 on ilmoitettu vain taajamissa ja haja-asutusalueilla asuva väestö. Myös taajamien rajausmenetelmissä on voinut tapahtua sellaisia muutoksia, jotka heikentävät tietojen vertailukelpoisuutta eri vuosien välillä.

Taajamien lukumäärä 
Seuraava taulukko kuvaa Suomen taajamien lukumäärän kehitystä vuodesta 1960 lähtien vuoteen 2011 asti.

Taajamien lukumäärä on vähentynyt selvästi vuodesta 1960, jolloin taajamia oli yli 1 100. Sen jälkeen monet pienet taajamat ovat joko lakanneet olemasta taajamia tai kasvaneet yhteen viereisten, suurempien taajamien kanssa. 2000-luvulla taajamien määrä on pysynyt suunnilleen samalla tasolla: vuosien 2000, 2005 ja 2011 taajamarajausten perusteella taajamia on ollut hiukan alle 750.

Suurimmat taajamat 

Seuraavassa taulukossa on lueteltu Suomen kymmenen suurinta taajamaa asukasluvun perusteella vuoden 2020 lopussa.

Liikennemerkit

Katso myös 
 Luettelo Suomen kaupunkien keskustaajamista

Lähteet
Don Young

Don Young (9. kesäkuuta 1933 Meridian, Kalifornia, Yhdysvallat – 18. maaliskuuta 2022) oli yhdysvaltalainen 
republikaanisen puolueen poliitikko. Hän edusti koko Alaskan kattavaa vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa maaliskuusta 1973 kuolemaansa asti. Hän oli pisimpään edustajainhuoneessa istunut republikaanipoliitikko.

Young toimi edustajainhuoneen dekaanina 5. joulukuuta 2017 lähtien, jolloin michiganilainen John Conyers erosi tehtävästä.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Youngin viralliset kotisivut

Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenet
Yhdysvaltalaiset republikaanipoliitikot
Vuonna 1933 syntyneet
Vuonna 2022 kuolleet
John Savio

John Andreas Savio (28. tammikuuta 1902 Bugøyfjord i Sør-Varanger – 13. huhtikuuta 1938 Oslo) oli norjansaamelainen kuvataiteilija. Hänellä oli isänsä puolelta myös kveenijuuria. Hän on tunnettu erityisesti puupiirroksistaan.

Savio menetti vanhempansa kolmevuotiaana, jonka jälkeen hänen isovanhempansa kasvattivat hänet. Vuonna 1920 hän muutti Osloon opiskelemaan taidetta, mutta ei saanut koskaan tutkintoa valmiiksi. Hän sairastui myöhemmin tuberkuloosiin. Hän eli Oslossa vuoteen 1924 asti, jonka jälkeen hän muutti Finnmarkiin. Savio kuoli tuberkuloosiin huhtikuussa 1938.

Lähteet

Saamelaiset taiteilijat
Norjalaiset taiteilijat
Vuonna 1902 syntyneet
Vuonna 1938 kuolleet
Paholaiskolibri

Paholaiskolibri (Calothorax lucifer) on kolibreihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Pohjois-Amerikasta.

Koko ja ulkonäkö

Paholaiskolibri kasvaa noin 9–10 cm pitkäksi. Lajin sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Paholaiskolibrikoiras on päästään, selästään ja siivistään tumman vihreä. Kaulussa on kimaltavan violetti laikku. Rinta ja vatsa ovat valkehkot ja kyljet ovat vihreät. Pyrstö on pitkä ja väriltään musta. Lajin naaras on päästään ja selästään vihreä ja vatsastaan kellertävä. Paholaiskolibrin nokka on pitkä, alaspäin kaartunut ja väriltään musta.

Levinneisyys ja elinympäristö
Paholaiskolibria tavataan Meksikosta ja harvinaisempana Yhdysvalloista Arizonan, New Mexicon ja Teksasin osavaltioista. Paholaiskolibrin elinympäristöä ovat kuivat pensaikot avvikoilla ja kanjoneissa ja kivikkoisilla alueilla. Lajin ravintoa ovat kukkien, erityisesti agaavojen, mesi ja hyönteiset sekä hämähäkit. Lajin pesimäkausi kestää Yhdysvalloista huhtikuulta elokuulle ja Meksikossa toukokuulta syyskuulle. Paholaiskolibrit ovat todennäköisesti moniavioisia. Pesä rakennetaan pensaseen ai kaktukseen kasvimateriaaleista ja se on muodoltaan kuppimainen.

Lähteet

Kolibrit
Sara Wesslin

Sara Wesslin (s. 7. marraskuuta 1991 Porvoo) on kolttasaamelainen toimittaja.

Hän on elokuusta 2016 lähtien juontanut Yleisradion saamenkielisten uutisten (Yle Ođđasat) koltansaamenkielisiä uutislähetyksiä. Wesslin valittiin vuonna 2019 BBC:n sadan inspiroivimman ja vaikutusvaltaisimman naisen joukkoon. Valinnan perusteena oli hänen tekemänsä työ koltansaamen ja saamenkielen edistämiseksi. Wesslin työskentelee Ylellä koltansaamenkielisenä toimittajana ja on työtoverinsa Erkki Gauriloffin ohella ainoita koltansaamenkielisiä toimittajia maailmassa.

Wesslin on vuonna 2020 ehdolla One Young World -foorumin Vuoden toimittaja -palkinnon saajaksi.

Lähteet

Aiheesta muualla
Sara Wesslinin sivu Ylen sivulla
Sara Wesslin (Facebook.com) 
saamenkieliset televisiouutiset, tekstitys suomeksi (areena.yle.fi)

Koltat
Ylen toimittajat
Suomalaiset uutisankkurit
Elävät henkilöt
Vuonna 1991 syntyneet
Yellowstone (televisiosarja)

Yellowstone on yhdysvaltalainen draamasarja, jonka ovat luoneet Taylor Sheridan ja John Linson. Sarjan pääosissa esiintyy Kevin Costner, Wes Bentley, Kelly Reilly, Luke Grimes, Cole Hauser ja Gil Birmingham. 

Yhdysvalloissa sarjan esittäminen alkoi 20. kesäkuuta 2018 ja Suomessa Paramount Network aloitti sarjan esittämisen 2. lokakuuta 2019.

Lähteet 

2010-luvun televisiosarjat
Lännensarjat
Yhdysvaltalaiset televisiosarjat
Yhdysvaltalaiset draamasarjat
Paramount Networkin televisio-ohjelmat
Taiteen Sulattamo

Taiteen Sulattamo ry on mielenterveystoipujien ja muiden syrjäytymisvaarassa olevien erityisryhmien sekä taiteenalojen ammattilaisten perustama yhdistys. Yhdistys on rekisteröity 11. lokakuuta 2013. Yhdistys on SOSTEn jäsenjärjestö.

Historia 
Yhdistys perustettiin keväällä 2013 Peili -teatteriproduktiossa mukana olleiden toimesta. Taiteen Sulattamo on tuottanut useita teatteriesityksiä ja monitaidefestivaaleja Helsingissä.

Toiminta 
Taiteen Sulattamo yhdistyksenä tuottaa taidetoimintaa mielenterveystoipujille. Viikoittain järjestetään avoimia taidetyöpajoja, jotka tähtäävät yleisölle esitettävään projektiin. Työpajojen ohjaajina toimivat taiteen alan ammattilaiset sekä vertaisohjaajat. Taideprojektit Taiteen Sulattamolla tuotetaan yhteistyössä eri taideinstanssien, taiteilijoiden ja mielenterveystoipujien kanssa.

Kaunis Mieli -hanke 
Kaunis mieli –hanke kouluttaa ensimmäisenä Suomessa kulttuurikokemusasiantuntijoita, jonka tarkoituksena on luoda mielenterveystoipujille aktiivinen rooli yhteiskunnassa.

Kulttuurikokemusasiantuntijat hyödyntävät kerrontansa tukena taiteen keinoja, joka erottaa heidät yleisistä kokemusasiantuntijoista.

Rahoituksen on myöntänyt STEA.

Kulttuurin Verso -hanke 
Kulttuurin Verso- hanke kehittää vertaistoimintamallia, jossa hyödynnetään soveltavan taiteen keinoja. Koulutusmallin avulla koulutetaan vertaisohjaajia, jotka käyttävät toimintamenetelmissään erilaisia taiteenmuotoja.

Rahoituksen on myöntänyt STEA.

Palkinnot 
 2016 Tukilinja vuoden toimija 
 2018 Vuoden mielenterveyshoitaja (toiminnanjohtaja) SMTHL 
 2019 Vuoden Pomppu

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Taiteen Sulattamon kotisivut
 Taiteen Sulattamon taiteelliset produktiot

Suomalaiset järjestöt
Dominic Calvert-Lewin

Dominic Nathaniel Calvert-Lewin (s. 16. maaliskuuta 1997 Sheffield) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Evertonia.

Calvert-Lewin nousi Sheffield Unitedin junioreista ykkösliigassa pelanneeseen edustusjoukkueeseen keväällä 2015. Hän oli lainalla alemmilla sarjatasoilla Stalybridge Celticissä ja Northampton Townissa sekä pelasi Sheffield Unitedissa ykkösliigaa vielä yhdeksän ottelun verran kaudella 2015–2016. Elokuussa 2016 Calvert-Lewin siirtyi valioliigaseura Evertoniin. Kaudella 2016–2017 hän pelasi Valioliigassa 11 ottelua ja teki maalin maaliskuussa 2017 Hull Cityä vastaan. Seuraavalla kaudella hän pelasi 32 liigaottelua ja teki niissä neljä maalia. Kaudella 2018–2019 hän pelasi 35 liigaottelua ja teki niissä kuusi maalia. Kaudella 2019–2020 hän teki 36 liigaottelussaan 13 maalia, joista kaksi voitto-ottelussa Chelseaa ja kaksi voitto-ottelussa Newcastle Unitedia vastaan joulukuussa. Syyskuussa 2020 hän teki Valioliigassa ensimmäisen hattutemppunsa West Bromwich Albionia vastaan. Hän pelasi kauden 2020–2021 aikana 33 valioliigaottelua ja teki niissä 16 maalia, millä hän oli liigan maalintekijätilaston kuudes. Kaudella 2021–2022 hän oli loukkaantumisen vuoksi sivussa peleistä syys-joulukuussa tehtyään sitä ennen kauden kolmessa ensimmäisessä valioliigaottelussaan jokaisessa yhden maalin. Lopulta hän pelasi kauden aikana 17 liigaottelua ja teki niissä viisi maalia. Kauden 2022–2023 alussa hän oli jälleen pitkään poissa kentiltä polvivamman vuoksi. Hän palasi joukkueeseen lokakuussa ja teki kauden neljännessä liigaottelussaan ensimmäisen maalinsa.

Calvert-Lewin on pelannut Englannin alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa 14 ottelua ja tehnyt kuusi maalia. Hän voitti alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden 2017; lopputurnauksessa hän pelasi Englannin kaikissa seitsemässä ottelussa ja teki maalin alkulohko-ottelussa Argentiinaa vastaan ja ainoan maalin loppuottelussa Venezuelaa vastaan. Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa hän on pelannut 17 ottelua ja tehnyt seitsemän maalia. Alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019 hän pelasi kaksi ottelua, jotka molemmat päättyivät Englannin tappioon.

Calvert-Lewin pelasi Englannin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran lokakuussa 2020 ystävyysottelussa Walesia vastaan ja teki ottelussa joukkueensa avausmaalin. Hän teki marraskuussa 2020 maalin ystävyysottelussa Irlantia vastaan ja maaliskuussa 2021 kaksi maalia MM-karsintaottelussa San Marinoa vastaan. Hän on pelannut kaikkiaan 11 A-maaottelua, joista viisi ottelua avauskokoonpanossa. Kesän 2021 EM-kilpailuissa hän pääsi Englannin hopeajoukkueessa vaihdosta kentälle alkulohko-ottelussa Kroatiaa vastaan lisäajalla ja puolivälieräottelussa Ukrainaa vastaan 73. minuutilla Englannin johtaessa 4–0. EM-kilpailujen jälkeen hän ei ole pelannut maajoukkueessa.

Lähteet 

Englantilaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1997 syntyneet
Elävät henkilöt
Fidonísi

Fidonísi (, myös Fedonísi, Φεδονήσι) eli Xeronísi () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Traakianmereen kuuluvassa Kaválanlahdessa Itä-Makedonian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,16 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Fidonísi kuuluu Pangaíon kuntaan, Kaválan alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen.

Fidonísi, suomeksi ”Käärmesaari”, sijaitsee Iraklítsan niemen kohdalla vastapäätä Néa Iraklítsan kylää ja Palaió Tsiflíkin kaupunkia, linnuntietä noin 9,5 kilometriä lounaaseen Kaválan kaupungista. Sen etäisyys rannikosta on noin 1,2 kilometriä.

Saari oli myynnissä vuonna 2013 sekä ainakin vielä vuonna 2016 Kreikan myydessä asumattomia saaria rahapulan vuoksi. Hintapyyntö oli 3,5 miljoonaa euroa.

Lähteet 

Egeanmeren saaret
Pangaío
Käskykannan liukuhihna

Liukuhihna () suorittimen käskykannassa lisää suorittimen suorituskykyä jakamalla käskyn suoritus useampaan vaiheeseen (), jolloin joka vaiheessa voi suorittaa eri käskyä. Joka vaiheessa on vain osa käskyn tarvitsemasta logiikasta, jolloin kellotaajuus on käytännössä nopeampi: jokaisen käskyn suoritusaika on sama kuin ilman liukuhihnaa.

Esimerkiksi MIPS-arkkitehtuurissa vaiheet ovat:
 käskyn haku ()
 käskyn purku ()
 suoritus ()
 muistihaku ()
 takaisinkirjoitus ()

Useita liukuhihnan optimointiin tarkoitettuja tekniikoita kehitettiin IBM 7030:tä varten.

Suoritusjärjestys 
Yksinkertaisessa tapauksessa käskyt ovat kiinteästi ajoitettuja eli ne suoritetaan ohjelman järjestyksessä. Suoritin voi käyttää dynaamista ajoitusta eli epäjärjestyksessä suorittamista () vähentääkseen suoritusajan hukkaamista.

Esimerkkitapaus, jossa on kaksi yhteenlaskua:
ld      r1, 0(r2)    // lataa r1 muistiin r2:n osoittamasta paikasta
add     r2, r1, r3   // r2 := r1 + r3
add     r4, r3, r5   // r4 := r3 + r5
Oletetaan, että r3 ja r5 ovat jo luettuna ja lataus (ld) aiheuttaa välimuistihutin, jolloin liukuhihna sakkaa latauksen ajaksi. Myöhempi yhteenlasku ei riipu r1:stä ja se voidaan suorittaa aiemmin.

Haarautuminen 
Jotta liukuhihnasta saadaan paras hyöty on sen kaikki vaiheet hyödynnettävä (pidettävä täysinä). Useat tekijät kuten ehtolauseet ja toistorakenteet aiheuttavat liukuhihnan sarjamuotoisuudelle ongelmia.

Esimerkkitapaus:
if (x > 0) {
     a=0;
     b=1;
     c=2;
}
d=3;
Jos x on suurempi kuin nolla käskyt liukuhihnassa ovat oikein koska if lauseen runko suoritetaan. Jos taas x on pienempi tai yhtäsuuri kuin nolla if lauseen runkoa ei suoriteta ja liukuhihna on vähemmän tehokas koska se joutuu perumaan käskyjen tekemiä muutoksia suorittimen tilaan.

Ennakoimalla suorituksen tulosta voitaisiin liukuhihnan vaiheet pitää täysinä ja saada parempi suorituskyky.
Haarautumisen ennakointi () pyrkii ennakoimaan miten ehtolause tullaan suorittamaan ja parhaassa tapauksessa liukuhihna pysyy täytenä.

Katso myös 
 Superskalaarinen suoritin

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Understanding Pipelining and Superscalar Execution 

Suorittimet
Nuorttanaste

Nuorttanaste (Itätähti) on pohjoissaamenkielinen kristillinen lehti, joka on perustettu vuonna 1898 Norjan Finnmarkissa. Se on vanhin edelleen ilmestyvä saamenkielinen aikakauslehti.

Historia 
Lehti perustettiin vuonna 1898 Norjan Finnmarkissa. Lehden perusti Norjan evankelis-luterilainen vapaakirkko ja sen päätarkoituksena oli levittää luterilaista kristillistä sanomaa Norjassa eläville saamelaisille heidän äidinkielellään. Se alkoi julkaista pian myös lukijoiden kirjeitä sekä tavallisia uutisia ja muuta ei-uskonnollista sisältöä. Toimittajat olivat pääosin saamelaisia, jotka tasapainottelivat toisaalta lehden norjalaisten kristittyjen omistajien tahtoessa lähinnä uskonnollista sisältöä ja toisaalta saamelaisen lukijakunnan toiveiden saada myös uutisia ja ajankohtaisia asioita välillä. Lehti on ilmestynyt suurimman osan historiastaan kahdesti kuukaudessa, myös toisen maailmansodan aikana. Ison osan 1900-lukua ajan Nuorttanaste oli ainoa pohjoissaamenkielinen julkaisu.

Merkitys 
Nuorttanaste on vanhin edelleen julkaistava saamenkielinen aikakauslehti. Koska se oli ison osan 1900-lukua ainoa pohjoissaamenkielinen julkaisu on sillä ollut suuri merkitys saamelaisten lukutaidolle, erityisesti niiden jotka eivät ole osanneet norjaa. Lehdellä on ollut suuri merkitys kirjoitetun saamen kielen ymmärtämisen kehitykselle. Lapset ovat oppineet lukemaan ja kirjoittamaan sen kautta ja se on levittänyt merkittävästi tietoa saamelaisten keskuuteen. Se oli hyvin suosittu ja siten sillä on ollut merkittävä rooli saamen kielelle ja kulttuurille 1900-luvun alkupuoliskolla.

Lähteet

Katso myös 
 Daerpies Dierie, kristillinen lehti eteläsaamen kielellä.

Aiheesta muualla 
 Lehden Facebook -sivut
 Lehden varhaisia numeroita luettavana Kansalliskirjaston Fenno Ugrica -kokoelmasta

Saamenkieliset lehdet
Norjalaiset lehdet
Kristillinen media
Isla Grande de Tierra del Fuego

Isla Grande de Tierra del Fuego () on saari lähellä Etelä-Amerikan eteläkärkeä. Se on pinta-alaltaan (48 100 km²) Tulimaan (Tierra del Fuego) saariston suurin saari. Saari kuuluu Chilelle ja Argentiinalle. Saaren ilmasto on tuulinen ja myrskyisä Etelämantereelta puhaltavien tuulten johdosta.

Lähteet 

Argentiinan saaret
Chilen saaret
Lamar Jackson

Lamar Demeatrice Jackson Jr. (7. tammikuuta 1997 Pompano Beach) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on pelinrakentaja. Jackson edustaa kaudella 2019 Baltimore Ravensia. Ravens varasi Jacksonin vuoden 2018 varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella 32. pelaajana. Yliopistossa Jackson pelasi Louisvillen yliopiston joukkueessa Louisville Cardinalsissa. Jackson on tullut tunnetuksi erityisesti siitä, että hän juoksee itse paljon pallon kanssa.

Lähteet

Yhdysvaltalaiset amerikkalaisen jalkapallon pelaajat
Vuonna 1997 syntyneet
Elävät henkilöt
Daerpies Dierie

Daerpies Dierie on eteläsaamenkielinen kirkollinen aikakauslehti, joka ilmestyy neljä kertaa vuodessa.

Lehden perusti eteläsaamelainen pastori Bierna Bientie, jonka tavoitteena oli tehdä lehteä, joka olisi yhdistelmä seurakuntalehteä, uutisten levittäjää sekä keskustelukanavaa eteläsaamelaisille kulttuuriaiheille. Lehden nimeksi tuli Daerpies Dierie ja se alkoi ilmestyä neljästi vuodessa. Lehden nimi merkitsee kahta nauhaa, joita käytetään yhdistämään kaksi saamelaispuvun takin materiaalin osaa toisiinsa. Tämä kuvastaa lehden pyrkimystä yhdistää eteläsaamelaiset toinen toisiinsa. Muuten lehdellä on osin sama tarkoitus kuin Nuorttanaste -lehdellä pohjoissaamea puhuville. Lehti sisältää materiaalia sekä eteläsaameksi että norjaksi.

Lehden julkaisemista tukevat Nidarosin hiippakunta, Norjan Saamelaiskäräjät, Ruotsin kirkko sekä sen Härnösandin hiippakunta.

Lähteet

Katso myös 
 Nuorttanaste

Aiheesta muualla 
 Lehden kotisivu

Saamenkieliset lehdet
Norjalaiset lehdet
Ágios Nikólaos (täsmennyssivu)

Ágios Nikólaos (, ”Pyhä Nikolaos”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa tai Kyproksella:

 Ágios Nikólaos, kaupunki ja kunta Lasíthin alueyksikössä Kreetan alueella
 Ágios Nikólaos, Ateenan kaupunginosa
 Ágios Nikólaoksen metroasema, Ateenan metron asema Ágios Nikólaoksen kaupunginosassa
 Ágios Nikólaos, kaupunki Chalkídan kunnassa Euboian alueyksikössä Keski-Kreikan alueella
 Ágios Nikólaos, kylä Sithonían kunnassa Chalkidikín alueyksikössä Keski-Makedonian alueella
 Ágios Nikólaos, saari Attikan itärannikolla
 Ágios Nikólaos, saari Argo-Saronisten saarten saariryhmässä lähellä Hydraa
 Ágios Nikólaos, saari Jooniansaarten saariryhmässä
 Ágios Nikólaos, saari Kykladien saariryhmässä
 Ágios Nikólaos, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä lähellä Sámosta
 Ágio Nikoláki eli Ágios Nikólaos, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä lähellä Psaráa

 Pyhän Nikolaoksen kirkko (Ágios Nikólaos), Ateena
 Pyhän Nikolaoksen kirkko (Ágios Nikólaos), Ermoúpoli, Sýros
 Pyhän Nikolaoksen kirkko (Ágios Nikólaos), Mystras
 Pyhän Nikolaoksen kirkko (Ágios Nikólaos tis Stégis), Kakopetriá, Kypros
Diákopo

Diákopo () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaariin ja tarkemmin Diapontisiin saariin. Saaren pinta-ala on noin 0,047 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Diákopo kuuluu Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.

Diákopon saari sijaitsee Joonianmeressä Korfun luoteisrannikon ja Mathrákin saaren välissä. Etäisyys Korfulle on noin 3,5 kilometriä ja Mathrákille noin 4,4 kilometriä. Heti Diákopon itäpuolella sijaitsee suurempi Diáplon saari.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Diapontiset saaret
Diáplo

Diáplo () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaariin ja tarkemmin Diapontisiin saariin. Saaren pinta-ala on noin 0,31 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Diáplo kuuluu Keski-Korfun ja Diapontisten saarten kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.

Diáplon saari sijaitsee Joonianmeressä Korfun luoteisrannikon ja Mathrákin saaren välissä. Etäisyys Korfulle on noin 3,3 kilometriä ja Mathrákille noin 4,7 kilometriä. Saaren suurin korkeus on 29 metriä merenpinnasta laskettuna. Heti Diáplon länsipuolella sijaitsee pienempi Diákopon saari.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Diapontiset saaret
Jaska Mäkinen

Jaakko "Jaska" Mäkinen (s. 13. maaliskuuta) on suomalainen freelancer-muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Poets of the Fallin rytmikitaristina vuodesta 2005 (toimi myös yhtyeen taustalaulajana vuoteen 2008), sekä Kaija Koon taustayhtyeen kitaristina ja taustalaulajana vuodesta 2009.

Mäkinen on työskennellyt freelancer-muusikkona vuodesta 1999. Hänen ensimmäinen soittamansa instrumentti oli piano, ja ensimmäinen palkallinen soittokokemus banjo. Hänellä on kokemusta myös klarinetista. Kiinnostus kitaransoittoon kuitenkin kasvoi uraksi. Hänelle yksi tärkeimmistä vaikuttajista on Porin Palmgren-opiston (nyk. Palmgren-konservatorio) entinen musiikin opettaja Seppo Tyni. 

Mäkinen on soittanut lukuisissa kokoonpanoissa kuten Poets of the Fall, Kaija Koon taustayhtye, Jaakko Pesola Band, Hit Wheel, Cancercult  ja Rosenlew Brass Band. 

Mäkinen tutustui yhteen Poets of the Fallin perustajajäsenistä, Olli Tukiaiseen, Pop & Jazz Konservatoriossa, ja tätä kautta oman uudelleenharkinnan jälkeen liittyi yhtyeen rytmikitaristiksi vuonna 2005. Hän valmistui Metropolia-ammattikorkeakoulusta pop/ jazzmusiikkipedagogiksi vuonna 2006 ja on opettanut pääkaupunkiseudulla eri musiikkiopistoissa ja -kouluissa.

Sähkökitarat: 

Ibanez RG 7 String

Danelectro Baritone

Gibson SG

Ibanez JEM77FP

Fender Stratocaster

Fender Telecaster

Tokai Les Paul

Akustiset kitarat: 

Martin D-28

Ibanez AC240OPN

Lähteet

Suomalaiset kitaristit
Elävät henkilöt
Syntymävuosi puuttuu