Rurikin dynastia

Rurikin dynastia ( Dinastija Rjurikovitšei) oli hallitsijasuku, johon kuului ruhtinaita, suuriruhtinaita ja myöhemmin tsaareja (Moskovassa) ja kuninkaita (Galitsiassa) 800–1600-luvuilla. Heidän uskottiin olleen myyttisen Rurik-viikingin jälkeläisiä. Myöhemmin dynastia hajosi useisiin sukuihin. Useimmat dynastian hallitsijoista hallitsivat Kiovan Rusia ja sen romahdettua useita sen jälkeisiä ruhtinaskuntia. Toinen haara, jotka olivat Rostislav Mihailovitšin jälkeläisiä, olivat paaneja eli ruhtinaita Unkarissa. Osa Rurikin dynastiaan kuuluvista hallitsi Liettuan suuriruhtinaskuntaa ja julisti valtansa ulottuvan Bulgariaan (Rostislav Mihailovitš) ja olivat Georgian kuningaskunnan, Itävallan herttuakunnan ja Steiermarkin kanssahallitsijoita. He myös saattoivat hallita Suur-Permin ruhtinaskuntaa ja Suur-Määriä. Hallitsijasuvun viimeiset hallitsijat olivat Venäjän tsaarit Fjodor I ja Vasili Šuiski. Dynastia hajosi 1600-luvun alussa.

Luettelo Venäjää hallinneista Rurikin dynastian jäsenistä

Kiovan ruhtinaat ja suuriruhtinaat 
 Rurik (862–879]]/[[882) (dynastian perustaja)
 Oleg Viisas (882–912)
 Igor (912–945)
 Olga (945–962)
 Svjatoslav (962–972)
 Jaropolk (972–980)
 Vladimir I (980–1015)
 Svjatopolk I (1015–1019)
 Jaroslav I Viisas (1019–1054)
 Izjaslav (1054–1073, 1076–1078)
 Svjatoslav II (1073–1076)
 Vsevolod I (1078–1093)
 Svjatopolk II (1093–1113)
 Vladimir Monomah (1113–1125)
 Mstislav (1125–1132)
 Jaropolk II (1132–1139)
 Vjatšeslav I (1139, 1151–1154)
 Vsevolod II (1139–1146)
 Igor II (1146)
 Izjaslav II (1146–1154)
 Yrjö I (1149–1151, 1155–1157)
 Rostislav (1154–1167)
 Izjaslav III (1155–1162)
 Mstislav II (1167–1169)
 Gleb I (1169, 1170–1171)
 Vladimir II Mstislavitš (1171)
 Mikael I (1171)
 Roman I (1171–1173, 1175–1177)
 Vsevolod III (1173)
 Rurik (1173, 1180–1182, 1194–1202, 1203–1205, 1206, 1207–1210)
 Jaroslav II, (1174–1175, 1180)
 Svjatoslav III (1173, 1176–1180, 1181–1194)
 Ingvar I (1202, 1214)
 Roman II (1203]]-[[1205)
 Rostislav II (1204–1206)
 Vsevolod IV (1206–1212)
 Mstislav III (1214–1223)
 Vladimir III (1223–1235)
 Izjaslav IV (1235–1236)
 Jaroslav III (1236–1238, 1246)
 Mikael II (1238–1239, 1241–1246)
 Rostislav III (1239)
 Daniel I (1239–1240)

Vladimirin ruhtinaat ja suuriruhtinaat 
 Andrei I (1168–1175)
 Mikael I (1175–1176)
 Vsevolod III (1176–1212)
 Juri II (1212–1216 ja 1218–1238)
 Konstantin I (1216–1218)
 Jaroslav II (1238–1246)
 Svjatoslav III (1246–1249)
 Andrei II (1249–1252)
 Aleksanteri Nevski (1252–1263)
 Jaroslav III (1263–1271)
 Vasili Jaroslavitš (1272–1277)
 Dmitri Aleksandrovitš (1277–1294)
 Andrei III (1294–1304)
 Mihail Jaroslavitš (1304–1318)

Moskovan ruhtinaat ja suuriruhtinaat 
 Daniel (1283–1303)
 Juri (1303–1325)
 Iivana I (1325–1341)
 Semjon (1341–1353)
 Iivana II (1353–1359)
 Dimitri (1359–1389)
 Vasili I (1389–1425)
 Vasili II (1425–1462)
 Iivana III (Iivana Suuri) (1462–1505) – ensimmäinen koko Venäjän hallitsija – ensimmäinen Tsaari – nai Bysantin viimeisen keisarin veljentyttären
 Vasili III (1505–1533)
 Iivana IV "Julma" (1505–1533)

Yhtenäisen Venäjän hallitsijat
 Iivana IV "Julma" (1533–1584)
 Fjodor I (1584–1598)
 Fjodor II (1605)
 Vasili IV (1606–1610) (viimeinen)

Rurikin suvun geneettiset tutkimukset
FamilyTreeDNAn DNA-tutkimuksen mukaan Rurikin dynastian perustaja Rurik näyttää kuuluneen haploryhmään N1c1. Kyseinen haploryhmä on kaikkein yleisin Itämerensuomalaisia kieliä puhuvien kansojen keskuudessa, kuten suomalaisten (60 %) ja balttien (40 %) sekä turkinsukuisten kansojen keskuudessa. Suomalaisten tutkijoiden mukaan hallitsijasuvun kantaisä ei kuulunut itämerensuomalaisiin, sillä häneltä puuttuu DYS390=24-mutaatio, joka on nykyisillä itämerensuomalaisilla, vaan hänellä oli DYS390=23, ja tämä tarkoittaisi sitä, että hän luultavasti kuului johonkin pohjoisgermaanisia kieliä puhuvaan kansaan (varjagit).

Muut geneettiset tutkimukset osoittavat, että Rurikin suvun jälkeläisten keskuudessa on kaksi suurta haploryhmää: Vladimir Monomahin jälkeläiset kuuluvat N1c1-ryhmään (130 henkilöä eli 68 %) ja prinssi Oleg I Tšenigov jälkeläiset (yhteensä 45 henkilöä eli 24 %) kuuluvat R1a- ja R1b-ryhmiin, jotka ovat slaaveilla, germaaneilla ja kelteillä tyypillistä haploryhmiä.

Katso myös
Romanov-hallitsijasuku
Venäjän hallitsijat

Lähteet

Aiheesta muualla 

Venäjän hallitsijat
Hallitsijasuvut
Seulonnan keskeiset artikkelit