ETH Zürich

Eidgenössische Technische Hochschule Zürich, ETHZ () on Sveitsin valtiollinen teknillinen korkeakoulu Zürichissä. Korkeakoulu on perustettu vuonna 1855. Korkeakoulun opetus tapahtuu 16 osastolla, ja siellä on 22 200 opiskelijaa (v. 2019). ETHZ toimii kahdella kampuksella, keskustassa (Zentrum) ja Hönggin kaupunginosassa (Hönggerberg).

Osastot 
ETHZ:n opinto-osastot on ryhmitelty viiteen osa-alueeseen:
 arkkitehtuuri ja rakentaminen (Architektur und Bauwissenschaften)
 insinööritieteet (Ingenieurwissenschaften)
 luonnontieteet ja matematiikka (Naturwissenschaften und Mathematik)
 luonnontieteiden systematiikka (Systemorientierte Naturwissenschaften)
 johtamis- ja yhteiskuntatieteet (Management-​ und Sozialwissenschaften).

Opiskelijoille on tarjolla yhteensä 24 kandidaattiohjelmaa ja 27 maisteriohjelmaa teknisten tieteiden ja luonnontieteiden alueilla.

Opiskelijat ja henkilökunta 
Vuonna 2019 korkeakoulussa oli 22 200 opiskelijaa. Suurin osa opiskeli perustutkintoja, joko kandidaatin tutkintoa (9 900) tai maisterin tutkintoa (7 000). Tohtori- ja muita jatko-opiskelijoita oli yhteensä 4 800.

Henkilökuntaa ETHZ:ssa oli vuonna 2019 yhteensä täysaikaisiksi muutettuna 8 800 henkilötyövuotta. Professoreita oli kaikkiaan 541.

Taloustietoja 
Vuonna 2018 korkeakoulun kulut olivat 1 725 milj. Sfr. Päärahoittaja oli liittovaltio (1 533 milj. Sfr eli 89 %). Kantonit maksoivat kuluista vajaan prosentin, 15 milj. Sfr. Kymmenesosa tuloista (179 milj. Sfr) tuli muualta, esimerkiksi tilaustöistä ja palvelumyynnistä.

Historiaa 
Korkeakoulu perustettiin vuonna 1855 nimellä "Eidgenössisches Polytechnikum", ja alkuperäinen nimi elää yhä monissa yhteyksissä: Ylioppilaskunnan lehti on nimeltään Polykum ja vuosittaiset tanssiaiset Polyball. Keskustasta kampuskukkulalle kulkee funikulaari Polybahn. Paikalliset puhuvat usein vain Polysta ETH Zürichiä tarkoittaessaan.

Vertailua 
ETHZ on maailmanlaajuisissa vertailuissa 2010-luvulla luokiteltu useimmiten sijoille 10–20.

ETH:laisia henkilöitä 
Yliopistossa opiskelleita henkilöitä ja professoreita, jotka ovat saaneet Nobelin palkinnon:
 1901 Wilhelm Conrad Röntgen (fysiikka) — opiskellut
 1913 Alfred Werner (kemia) — professori
 1915 Richard Martin Willstätter (kemia) — professori
 1918 Fritz Haber (kemia) — opiskellut
 1920 Charles-Edouard Guillaume (fysiikka) — opiskellut
 1921 Albert Einstein (fysiikka) — Matematiikan opiskelija vuodesta 1896 vuoteen 1900 ja professori vuodesta 1912 vuoteen 1916
 1936 Peter Debye (kemia) — professori
 1938 Richard Kuhn (kemia) — professori
 1939 Leopold Ruzicka (kemia) — professori
 1943 Otto Stern (fysiikka) — Luennoitsija (1914)
 1945 Wolfgang Pauli (fysiikka) — professori
 1950 Tadeus Reichstein (lääketiede) — opiskellut
 1952 Felix Bloch (fysiikka) — opiskellut
 1953 Hermann Staudinger (kemia) — professori ja luennoitsija
 1975 Vladimir Prelog (kemia) — professori
 1978 Werner Arber (lääketiede) — opiskellut
 1986 Heinrich Rohrer (fysiikka) — opiskellut
 1987 Georg Bednorz ja Karl Alexander Müller (fysiikka) — opiskelleet
 1991 Richard Ernst (kemia) — professori
 2002 Kurt Wüthrich (kemia) — professori.

ETH:lla toimineita suomalaisia:
 Rolf Nevanlinna luennoi vuosina 1928–1929.
 Lars Ahlfors hoiti professuuria kahteen otteeseen 1920- ja 1940-luvuilla.
 Matti Leisola toimi tutkimusryhmän johtajana vuosina 1981–1988.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 

Sveitsin yliopistot
Zürich
Seulonnan keskeiset artikkelit