St1 Nordic

St1 Nordic Oy on pohjoismainen energiakonserni, joka on keskittynyt polttonesteiden markkinointiin, öljynjalostukseen sekä uusiutuvaan energiaan: biopolttoaineisiin, teolliseen tuulivoimaan, geotermiseen lämmöntuotantoon ja maalämpöjärjestelmiin. St1-konserni on pa­ris­sa vuo­si­kym­me­nes­sä kas­va­nut Mika Ant­to­sen joh­dol­la lähes tyh­jäs­tä Poh­jois­mai­den suu­rim­pien polt­to­ai­neen­ja­ke­li­joi­den ja -jalos­ta­jien jouk­koon. Konsernilla on yhteensä 1300 St1- ja Shell-huoltoasemaa Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa, yksityis- ja yritysasiakkaille se myy polttonesteitä. St1:n pääkonttori on Helsingissä ja vuonna 2021 St1 Nordic työllisti noin 1050 henkilöä.

Konserni tutkii ja kehittää taloudellisesti kannattavia ja ympäristön kannalta kestäviä energiaratkaisuja.

Historia

Johtoryhmä
Vuonna 2022 Henrikki Talvitie toimi St1 Nordic Oy:n ja St1 Oy:n toimitusjohtajana. Hänen lisäkseen yhtiön johtoryhmään kuuluivat:
Miika Eerola, joka johtaa St1 Refinery AB:tä
Hilde Wahl, joka johtaa St1 Sverige AB:tä 
Kristine Vergli Grant–Carlsen, joka johtaa St1 Norge AS:ää
CFO Kati Ylä-Autio
Sampsa Halinen
Henri Halmelahti
Timo Huhtisaari
Miika Johansson

Mika Anttonen johtaa konsernin hallitusta, jonka muita jäseniä ovat Kati Ihamäki, Mikko Koskimies ja Kim Wiio.

Organisaatio
Tammikuussa 2022 St1 Nordic -konserniin kuuluivat:
Suomessa St1 Oy ja sen tytäryhtiö Lämpöpuisto Oy
Norjassa St1 Norge AS
Ruotsissa St1 Sverige AB ja sen tytäryhtiöt St1 Refinery AB, St1 BioGas AB ja Gothenburg Biorefinery AB
St1 Lähienergia Oy
St1 Finance Oy
Brocklesby Ltd

Yhteisyritykset
St1 Nordic Oy:llä on S-ryhmän kanssa yhteisyritys North European Oil Trade Oy, NEOT (toinen omistaja SOK omistaa 51 %), joka hankkii vuosittain noin 6 miljardia litraa öljytuotteita, jotka se toimittaa jakeluasemille, koteihin ja yrityksiin.

St1 Nordic omistaa Aviation Fuelling Services Norway AS yhdessä Shellin kanssa.

Keväällä 2022 perustettiin Valion kanssa yhteisyritys Suomen Lantakaasu, joka valmistaa liikenteen käyttöön nesteytettyä biokaasua erilaisista maatilojen sivuvirroista kuten lannasta.

Liiketoiminta-alueet
Vuonna 2022 St1 Nordicin liiketoiminta-alueita olivat:
Pohjoismainen jakeluasemaverkosto
Fiksut polttoaineet
Suoramyynti
Uusiutuva energia
Jalostamo
Hankinta ja logistiikka
Tutkimus ja tuotekehitys ja
Maksupalvelut ja mobiilitankkaus

Asematoiminnot

Vuonna 2021 konserniin kuului 1290 asemaa, joista:
35 prosenttia Suomessa
41 prosenttia Ruotsissa 
ja 24 prosenttia Norjassa

St1 on kehittänyt uusia polttoaineita, kuten dieselpolttoaineet S1 Diesel plus ja St1 Diesel Max. Diesel plus on suunniteltu henkilöautoille ja korkean setaanilukunsa ansiosta se parantaa auton moottorin vääntö- ja kiihtyvyysominaisuuksia. Raskaalle kalustolle tarkoitettu Diesel Max taas sisältää lisäaineita, jotka pitävät moottorin suuttimet ja palotilat puhtaina karstasta. Flexifuel-autoihin tarkoitettua RE85-polttoainetta valmistetaan biojätteistä tehdystä etanolista.

Suomen Shell-asemille myydään Shellin ja Ferrarin yhteistyössä kehittämää Shell V-Power Nitro+ -bensiiniä. Siinä käytetään Friction Modification -teknologiaa, joka vähentää kitkaa männän ja sylinterin seinämän välissä muodostamalla siihen suojaavan kalvon. Kun moottorissa on vähemmän kitkaa, se toimii tehokkaammin.

Vuonna 2021 St1:n markkinaosuus Suomessa myytävästä petrolista oli 23 % ja dieselistä 19 %. Ruotsissa markkinaosuudet olivat petrolista 20 % ja dieselissä 16 %. Norjassa myytyjen tuotteiden markkinaosuudet olivat petrolilla 17 % ja dieselillä 17&.

Uusiutuva energia
St1 kehittää aktiivisesti fossiilista energiaa korvaavia kotimaisia energiatuotteita, joihin kuuluvat liikenteen edistyneet biopolttoaineet, puhtaan tuulisähkön
tuotanto, uusiutuva, saasteeton geoterminen lämmöntuotanto ja maalämpöjärjestelmät.

Etanolia St1:n tehtailta
Vuonna 2014 St1 tuotti etanolia viidessä tehtaassa: Lahdessa, Vantaalla, Haminassa, Jokioisissa ja Hämeenlinnassa. Valmistukseen käytetään kotitalouksien biojätteitä ja teollisuuden ylijäämiä (esim. taikinajäämät leipomoista, kaupan jätteet kuten vanhentunut leipä, olut- ja makeistuotannon jätteet, elintarviketeollisuuden sokeri- ja tärkkelyspitoiset jätteet), joista tehtyä bioetanolia käytetään polttonesteiden biokomponenttina. Yhtiön käyttämällä Etanolix-teknologialla tehdyn etanolin fossiiliset elinkaaripäästöt ovat hyvin pienet. Etanolista valmistetaan flexifuel-autoihin tarkoitettua RE85-korkeaseosetanoli-polttoainetta, mutta siitä saadaan myös biokomponentti bensiiniin.

Yhtiö on kehittänyt myös Cellunolix-tekniikan, jossa etanolin valmistamiseen käytetään erilaisia metsäteollisuuden tai -talouden tähteitä.

Biojalostamo Göteborgissa
St1 on perustanut uuden biojalostamon Göteborgiin, joka aloittaa toimintansa vuonna 2023 ja keskittyy uusiutuvaan dieseliin ja uusiutuviin lentopolttoaineisiin. Jalostamon vuosittaisen kapasiteetin kerrotaan olevan noin 200 000 tonnia.

Biokaasua lannasta
Valion ja St1:n yhdessä omistama Suomen Lantakaasu aikoo rakentaa 8–10 biokaasu- ja nesteytyslaitosta vuoteen 2030 mennessä. Laitokset muuttavat maitotilojen lannan ja muut sivuvirrat uusiutuvaksi biokaasuksi, jota hyödynnetään liikenteen polttoaineena. Ensimmäinen laitos avataan Pohjois-Savoon. Nesteytettyä biometaania tuottava laitos ja sen viereen sijoittuva biokaasumädättämö otetaan käyttöön vuonna 2026. Laitoksen vuosittainen kapasiteetti on noin 125 gigawattituntia ja sen avulla maatalouden ja liikenteen päästöjä voidaan vähentää vuosittain 71 000 tonnia. Yritys aikoo hajauttaa biokaasutoimintaansa jopa yksittäisille maatiloille. Laitoksella on tarkoitus tuottaa myös kiertolannoitetta, jolla voidaan korvata fossiilisiin raaka-aineisiin perustuvat lannoitteet. Biokaasua on tarkoitus myydä St1:n raskaan liikenteen tankkauspisteillä. Valio ja St1 aikovat käyttää lantabiokaasua myös omiin tarpeisiinsa.

Muita uusiutuvia energiatuotteita

St1 Deep Heat rakentaa yhdessä Fortumin kanssa Suomen ensimmäisen geotermisellä energialla toimivan teollisen mittakaavan lämpölaitoksen.

Marraskuussa 2014 uutisoitiin, että yhtiöt alkavat rakentaa Espooseen Suomen ensimmäistä geotermisellä energialla toimivaa teollisen mittakaavan lämpölaitosta. Tuotantolaitoksen suunnittelee St1 Deep Heat Oy ja se tulee sijaitsemaan Fortumin lämpölaitoksen alueella Otaniemessä.

Huhtikuussa 2018 ensimmäinen voimalassa hyödynnettävästä reiästä ylsi 6,4 kilometrin syvyyteen. Otaniemessä on kymmenen kilometrin säteellä kaksi reikää, joista toisen syvyys oli 3,3 kilometriä. Ensimmäiseen reikään pumpattavan veden on tarkoitus siirtyä naapurireikään maassa olevien säröjen kautta noin 6,4 kilometrin syvyydessä. Maan läpi kulkiessaan vesi lämpenee noin 120-asteiseksi. Toukokuussa 2018 alkaneessa kuukauden kestäneessä koepumppauksessa kerättiin tietoa säröistä niin, että naapurireikä osataan kohdentaa oikein.
Lämmin vesi pumpataan lämmönvaihtimien kautta Espoon kaukolämpöverkkoon, Fortumin lämpölaitokselle ja sillä voidaan kattaa noin kymmenes Espoon kaukolämmön tarpeesta. Reikä on St1:n mukaan maailman neljänneksi syvin. 

Heinäkuussa 2019 kerrottiin, että ensimmäinen noin 6,5 kilometrin syvyinen reikä on valmis ja toisen kaivon porausta jatketaan elokuussa 2019. Kaivon syvyydestä puuttuu kolmisen kilometriä ja porauksen odotetaan valmistuvan puolessa vuodessa. St1 Deep Heatin tavoite on koekäyttää laitosta kesällä 2020.

Fortum vetäytyi St1:n geotermisestä pilottiprojektista keväällä 2022. Lämpökaivot oli porattu tavoitesyvyyteen, mutta vettä ei saatu virtaamaan riittävästi kaivosta toiseen. St1 kertoi jatkavansa tuotekehittelyä. Pilotin avulla on kehitetty uutta liiketoimintaa, jota hyödynnetään taloyhtiöiden lämmityksessä.

Tunnustuksia
Vuonna 2009 St1:n biopolttoaine RE85 voitti Euroopan ympäristöpalkinnot yrityksille -kilpailun Suomen osakilpailun tuotesarjan. Se koostuu 80-85 -prosenttisesti biojätteestä tuotetusta bioetanolista ja sitä voidaan käyttää flexifuel-autoissa. RE85:n etuina pidettiin kotimaisuutta ja paikallista tuotantoa.
Helsingin kaupungin ja helsinkiläisten yritysten Ilmastokumppanit-verkosto valitsivat viideksi parhaaksi ympäristöteon tekijöiksi CGI:n, Keskon, Gaia Oy:n, Lassila&Tikanojan ja St1:n vuonna 2016. St1 lähienergialaitos-konseptissa hyödynnetään paikallista energiaa maasta ja poistoilmasta käyttämällä tuulisähköllä toimivia lämpökaivoja, lämpöpumppuja ja lämmön talteenottolaitteita.
St1 Lähienergiapalvelu voitti Lähienergialiiton ensimmäistä kertaa järjestämän Vuoden lähienergiaratkaisu 2017 -kilpailun.

Yhteiskuntavastuu
 
Kesäkuussa 2016 St1 julkaisi ”St1 Energy Outlook” –keskusteluasiakirjan, jossa se kertoi näkemyksensä energiamarkkinoiden haasteista ja muutoksesta ja lukijat saivat kommentoida asiakirjaa. Julkistustilaisuudessa Mika Anttonen tuomitsi päästökaupan: se ei ole saanut aikaiseksi mitään hyvää. Anttosen mukaan tehokkain tapa päästä eroon fossiilisten polttoaineiden käytöstä on asettaa energiayrityksille pakottavia velvoitteita ja pakottaa Shell, Exxon ja muut öljyjätit tuottamaan biopolttoaineita. Bensiinin tarpeen väheneminen ei vähennä raakaöljyn kulutusta niin kauan kuin maailmassa tarvitaan nykyiseen malliin muita öljyjalosteita kuten polttoöljyä, öljypohjaisia muoveja ja asfalttiteitä. Vuonna 2017 asiakirjasta julkaistiin uusi versio: "St1 Nordic Energy Outlook". Anttosen mukaan ilmastopolitiikan ratkaisu on tutkimuksessa ja teknologiassa. Tammikuussa 2019 St1 alkoi testata Marokossa eri puulajien selviämistä autiomaassa. Pilottihankkeessa kivikkoiseen hiekkaan istutetaan muun muassa johanneksenleipäpuuta, eukalyptusta, akaasiaa ja pistaasia. St1 toivoo, että hiilen sitominen metsityksen avulla olisi yrityksille yksi hyväksyttävä keino päästöjen kompensointiin. Polttoaineiden korvaaminen biopolttoaineilla ei ole realistista, sillä raaka-aineet eivät riitä sen tuottamiseen.

Lähteet

Aiheesta muualla
Verkkosivusto
St1 Nordic Energy Outlook 2017

St1