Kinnula

Kinnula on Suomen kunta Keski-Suomen maakunnan pohjoisosassa kantatien 58 varrella Suomenselän vedenjakaja-alueella. Kunnassa on hieman alle  asukasta. Kinnulan naapurikunnat ovat Kivijärvi, Lestijärvi, Perho, Pihtipudas, Reisjärvi ja Viitasaari, ja sillä on ulkomailla kaksi ystävyyskuntaa: Trøgstad Norjassa ja Konguta Virossa.

Kinnulan luonto ja vesistöt ovat houkutelleet paikkakunnalle paljon kesämökkiläisiä; nykyisin kesämökkejä on kunnan alueella 415.

Kinnula on ollut paljon julkisuudessa kunnan sisäisten poliittisten riitojen vuoksi.

Maantiede 
Kinnula sijaitsee pohjoisessa Keski-Suomessa Suomenselän vedenjakaja-alueella. Lähin kaupunki Viitasaari on 65 km:n päässä, matkaa Jyväskylään on 162 km.

Kinnulan naapurikunnat ovat Kivijärvi, Lestijärvi, Perho, Pihtipudas, Reisjärvi ja Viitasaari.

Kinnulassa on kaikkiaan 66 järveä, joista suurimmat ovat Kivijärvi, Ylä-Jäppä – Ala-Jäppä ja Iso Koirajärvi.

Salamajärven kansallispuisto ulottuu Kinnulaan Perhon suunnalta. Muita suojeltuja Natura-alueita ovat Aholan laitumet, Kivijärvi ja Seläntauksen suot.

Kylät
Hakkaraniemi, Hiilinki, Jääjoki, Kangaskylä, Kirkonkylä, Markokylä, Matkusjoki, Muhola, Myllykylä, Niemenkylä, Rantakylä, Saarenkylä, Silkkiperä, Urpila.

Historia 
Kinnulan alue on kuulunut Rautalammin vanhaan emäpitäjään. Rautalammin pitäjän tai nykyisen kunnan historia alkaa vuodesta 1561, jolloin Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa antoi määräyksen Rautalammin hallintopitäjän muodostamisesta. Savolaiset olivat sitä ennen aloittaneet hämäläisten laajojen erämaiden asuttamisen ja kaskiviljelyn. 

Keisarillinen Suomen senaatti oli päättänyt Kinnulan seurakunnan itsenäistymisestä vuonna 1904 mutta se toteutui käytännössä vasta Kivijärven ja Kinnulan yhteisen kirkkoherran Frans Peter Krankin kuoltua vuonna 1910. 

Kinnulan ensimmäinen kunnanjohtaja oli Vilho Kinnunen (1927–1992). Vilho Kinnusella oli kymmeniä luottamustehtäviä, ja hän oli Säästöpankin pankinjohtaja, josta virasta hän siirtyi kunnanjohtajaksi vuonna 1976. Kinnunen jäi sairauseläkkeelle 31.12.1990. Hän kuoli Kinnulassa 64-vuotiaana vuonna 1992.

Vilho Kinnusta seurannut kunnanjohtaja HTM Kauko-Pekka Moilanen (s. 1947) toimi Kinnulan kunnanjohtajana vuodesta 1990 eli 14 vuotta. Ennen Kinnulaan siirtymistä hän oli Multian kunnanjohtajana vuosina 1988–1989. Hänet yritettiin erottaa vuonna 1994, mutta erottaminen jäi yhdestä äänestä kiinni. Moilanen jatkoi kunnanjohtajana noin 10 vuotta.

Moilasen seuraaja PD, insinööri (ylempi AMK) Juha Urpilainen (s. 1959) toimi Kinnulan kunnanjohtajana 2004–2014. Hänet yritettiin erottaa yleiseen luottamuspulaan vedoten lokakuussa 2013. Urpilainen valitti asiasta Hämeenlinnan hallinto-oikeuteen, mutta peruutti myöhemmin valituksensa kunnan kanssa tekemänsä sovintosopimuksen mukaisesti. Sopimuksessa Kinnulan kunta puolestaan sitoutui maksamaan Urpilaiselle asian sovinnolliseksi sopimiseksi korvausta virkasuhteen päättyessä 80 000 euroa sekä lisäksi neljän kuukauden palkan ilman työvelvoitetta. Hallinto-oikeus kumosi syksyllä 2014 Urpilaisen erottamisen erään kuntalaisen tekemän valituksen pohjalta. Hetken aikaa Kinnulassa näytti olevan kaksi kunnanjohtajaa. Lopulta Urpilainen erosi itse noin 120 000 euron korvausta vastaan. Ennen Kinnulaa Urpilainen toimi mm. Kajaanin elinkeinojohtajana ja Nokian Renkaiden tehtaanjohtajana.

Vuoden 2014 heinäkuusta vuoden 2019 maaliskuuhun Kinnulan kunnanjohtajana toimi kasvatustieteen tohtori Pekka Kanervio (s. 1957). Hän on toiminut mm. luokanopettajana ja tutkijana sekä tehnyt rehtorin sijaisuuksia myös Kinnulassa ennen kunnanjohtajaksi valintaansa. Kanervion aikana Kinnulan kunnan talous kriisiytyi ja väkiluku laski jyrkästi. Kanervio joutui eroamaan luottamuspulan vuoksi 1.4.2019 alkaen. Hänen jälkeensä Kinnulan kunnanjohtajana on toiminut HTM Erkki Nikkilä, joka on Kinnulan ensimmäisen kunnanjohtajan Vilho Kinnusen poika. Hän on kuitenkin irtisanoutunut tehtävästään marraskuussa 2021 siirtyäkseen Keski-Suomen hyvinvointialueen väliaikaishallinnon palvelukseen joulukuussa 2021. Määräaikaista viiden vuoden kunnanjohtajan pestiä olisi ollut vielä kolme vuotta jäljellä. Kunnanhallitukselle Nikkilän irtisanoutuminen tuli yllätyksenä.

Talous 
Vuonna 2015 kunnassa oli 459 työpaikkaa. Niistä 22 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 63 % palveluissa ja 12 % jalostuksessa. Alkutuotannon osuus oli suurempi kuin koko maassa keskimäärin (3 %).

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat sijoitus- ja konsultointiyritys Matril Oy, soraa ja sepeliä myyvä KS-Mursketeam Oy ja Sammalpeuhojen Perhekoti.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kinnulassa oli 1 656 asukasta, joista 827 asui taajamassa, 824 haja-asutusalueilla ja 5:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kinnulan taajama-aste on 50,1 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Kinnulan kirkonkylä.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kinnulassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Kinnulan seurakunta

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kinnulassa toimii Kinnulan helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kinnulan alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.

Kulttuuria
Kinnulan kirkonkylässä, Apajarannan lähettyvillä sijaitsee maallikkosaarnaaja, kuvataiteilija Vihtori Storckin perinneateljee. Kunnassa on keskeisenä urheilulajina pesäpallo.

Kinnulan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla mutti ja rommakaksi kutsuttu lammaskeitto.

Tunnettuja kinnulalaisia
 Markku Kauppinen (1949–2019), kansanedustaja, toimitusjohtaja
 Pirjo Lahdenperä, (s. 1949) professori
 Leena Laulajainen (1939–2017), kirjailija
 Jukka Pekkarinen (s. 1947), valtiotieteen tohtori
 Mauri Pekkarinen (s. 1947), kansanedustaja
 Vihtori Storck (1911–1993), saarnaaja, taiteilija

Katso myös 
 Luettelo Kinnulan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

Kinnulan kunnan kotisivu
 Tilastokeskus – Kinnulan avainluvut

Seulonnan keskeiset artikkelit