Somerniemi

Somerniemi () on nykyisessä Varsinais-Suomen maakunnassa sijaitseva entinen Suomen kunta. Itsenäisenä kuntana se kuului Hämeen lääniin ja sen rajanaapureita olivat Somero,  Tammela, Pusula, Nummi ja Kiikala. Somerniemi liitettiin Someroon vuonna 1977. Kuntaliitoksen jälkeen yhdistynyt Somero siirtyi Hämeen läänistä Turun ja Porin lääniin vuonna 1990 ja tuli kuulumaan uuteen Länsi-Suomen lääniin vuonna 1997.

Maantiede

Maisemat
Somerniemi sijaitsee Kolmannen salpausselän harju- ja vedenjakaja-alueella, josta vedet virtaavat neljään suuntaan: 
Paimionjoen lähdejärvi, Someron ja Somerniemen suurin järvi Painio laskee Paimionjoen kautta Saaristomereen. Painion rantakyliä ovat Palikainen, Härjänlahti, Keltiäinen ja Vesanoja. Painioon laskevan ojan varrella on Härjänojan kylä.
 Oinasjärvi on osa Karjaanjoen vesistöä ja laskee Pitkiönjoen ja Nummenjoen kautta Suomenlahteen. Oinasjärven rantakyliä ovat Oinasjärvi, Jakkula, Viuvala ja Kopila, ja siihen laskee pohjoisesta Arimaa latvajärvineen, joihin kuuluu muun muassa punaista lumpeistaan tunnettu Levo-Patamo. Pusulanjoen kautta Karjaanjoen vesistöön laskee Heinjärvi. 
 Kaskistonnummen harjualueen ja laajojen peltoalueiden väliin jäävä matala ja sameavetinen Halkjärvi laskee Uskelanjoen latvahaaran Terttilänjoen kautta Saaristomereen. Halkjärven rantakyliä ovat Kaskisto ja Suojoki. Halkjärveen laskevan ojan varrella on myös Mäyrämäen kylä.
 Kirkasvetinen Salkolanjärvi laskee pohjoiseen Tammelan Liesjärveen ja kuuluu osana Loimijoen valuma-aluetta Kokemäenjoen vesistöön. Salkolanjärven rantakylä on Somerniemen kylistä selvimmin harvaanasuttuun Tammelan ylänköön liittyvä Salkola.

Liikenne
Valtatie 2 kulkee Somerniemen koilliskulman poikki. Somerniemen keskiosien halki kulkee seututie 280, joka jatkuu luoteessa Someron keskustaajamaan asti ja kaakossa Nummi-Pusulan suuntaan. Somerniemen eteläosassa on yhdystie 2801, joka erkanee seututieltä 280 ja jatkuu länteen.

Historiaa

Somerniemi oli alkujaan Someron alaisuudessa toiminut kappeliseurakunta. Somerniemen ensimmäinen kappelikirkko rakennettiin perimätiedon mukaan vuonna 1682 ja kappeliseurakunta sai ensimmäisen oman papin vuonna 1695. Nykyinen Somerniemen puukirkko on vuodelta 1813 (A. V. Arppe).

Somerniemellä sijaitsevat Palikaisten ja Kopilan kartanot. Näistä Palikaisten kartanon maisema on määritelty yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.

Somerniemen kunnallishallinto perustettiin vuonna 1868.

Seurakunnallisesti Somerniemi erotettiin Somerosta omaksi seurakunnakseen 1901. Päätöksen toimeenpano kuitenkin lykkäytyi, koska uuteen seurakuntaan oli päätetty liittää myös Someroon siihen asti kuuluneet Kaskiston, Suojoen ja Mäyrämäen kylät, joista jo 1600-luvun lopulta oli käyty kirkossa Somerniemellä, ja tämä edellytti Someron kirkkoherran vaihtumista. Senaatin luvalla Somerniemelle saatiin kuitenkin valita uusi kirkkoherra vuonna 1917 mutta niin, että seurakuntaan kuului vain aiempi Somerniemen kappeliseurakunta ilman mainittuja Someron kyliä. Kun Somerniemen kunta tilanomistaja Kaarlo Rauhankallion aloitteesta vuonna 1922 osti Mäyrämäen yksinäistalon ja sitoutui maksamaan sen osuuden Someron kirkkoherran palkasta, voitiin Mäyrämäen kylä liittää Somerniemeen jo 1924. Kun Someron kirkkoherra vaihtui 1925, voitiin myös Kaskiston ja Suojoen kylät liittää Somerniemeen toukokuun alusta 1927 poislukien kuitenkin Kaskiston kylän Uuden-Kaskiston kulmakunta, jolle vuonna 1921 asukkaiden anomuksesta oli myönnetty lupa jäädä Someron yhteyteen.

Kunnan ja sitä edeltäneen kappeliseurakunnan nimi Somerniemi () perustuu nimellä Munck af Sommernäs aateloidun Palikaisten kartanonherran Anders Munck af Sommernäsin aatelisnimeen. Kappeliseurakunnan ja kulmakunnan vanhempia nimiä ovat olleet Ylistaro ja Naara.

Nykyhetkeä

Vuonna 1975 perustettu kotiseutuyhdistys Somerniemi-seura järjestää kotiseutujuhlia ja kesätoritapahtumia ja harjoittaa julkaisutoimintaa. Runsasjärvinen ja alle 100 kilometrin päässä Helsingistä sijaitseva Somerniemi on myös vilkas kesämökkipaikkakunta.

Somerniemen nähtävyyksiä ovat ateljee Hiidenlinna ja Ämyrin tanssilava sekä Somerniemen Kesätori.

Kylät
Vuonna 1922 Somerniemellä oli 10 kylää: Härjänlahti, Härjänoja, Jakkula, Keltiäinen, Kopila, Oinasjärvi, Palikainen, Salkola, Vesanoja ja Viuvala. Somerniemeen liitettiin vuonna 1924 Somerosta Mäyrämäki (yksinäistalo) sekä vuonna 1927 Suojoki ja Kaskisto luukuunottamatta Uusi-Kaskisto-nimistä kulmakuntaa.

Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Somerniemellä ei ollut lainkaan taajamia.

Somerniemen kunnantoimisto sijaitsi Jakkulan kylässä.

Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Somerniemen väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.

Vuonna 1927 Somerniemeen liitettiin Someron kunnasta alue, jossa oli 488 asukasta. Kyseessä olivat edellä mainitut Kaskiston ja Suojoen kylät lukuun ottamatta Uuden-Kaskiston kulmakuntaa Kaskiston kylässä. Jo aiemmin vuonna 1924 oli Somerosta Somerniemeen siirretty Mäyrämäen kylä.

Vuoden 1975 lopussa itsenäisessä Somerniemen kunnassa oli 1 457 asukasta. Vielä vuoden 1950 väestönlaskennassa Somerniemen väkiluku oli ollut 2 473 asukasta. Vuonna 2011 entisen Somerniemen kylissä oli asukkaita 965.

Tunnettuja somerniemeläisiä
Somerniemen historiaan Palikaisten kartanon kautta liittyviä sukuja ovat muun muassa Munck ja Ramsay, ja Somerniemellä on vaikuttanut myös Achreniusten pappissuku. 1900-luvulla Somerniemen Härjänojalla vietti kesiään  paikkakunnan luontoa ja ihmisiä tuotannossaan kuvannut, äitinsä puolelta somerniemeläinen kirjailija Helvi Hämäläinen, jonka muistojuhlaa vietettiin vuonna 2003. Somerniemen Härjänlahden kylästä oli kotoisin kansanedustaja ja ministeri Aleksi Aaltonen. Somerniemellä oli syntynyt estejuoksija ja olympiamitalisti Kaarlo Tuominen. Somerniemen Palikaisten Österkullassa asui vuodesta 1959 jääkärieversti Eric Schauman. Kirjailijat Kaari Utrio ja  Kai Linnilä muuttivat Somerniemen Kirkonkulmalle Härjänlahden kylään vuonna 1975.

Katso myös
 Somerniemen koulut
 Luettelo Somerniemen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 Somerniemi.fi -sivusto