Personent hodie

”Personent hodie” (Lapsoset, laulakaa / Oljilla, tallissa) on latinankielinen joululaulu, jonka vanhin lähde, niin sanat kuin sävelmä on kirjoitettu muistiin noin 1360 Saksassa, Moosburgin gradualessa. 

Laulu on julkaistu 1582 ilmestyneessä ”Piae Cantiones” -kokoelmassa. Kokoelmaa on vuosisatojen ajan käytetty Suomessa ja Ruotsissa. Siinä on useita joululauluja kuten" Resonet in laudibus", "Puer natus in Betlehem" ja  "In dulci jubilo". Nämä laulut saattavat kertoa keskiaikaisten teinien tavasta loma-aikoina kiertää eri puolilla (pitäjänkäynti), laulaa koulussa oppimiaan lauluja ja siten kerätä rahaa opintoja varten. 

"Personent hodie" kuuluu yhtenä Turun katedraalikoulun teinien tanssilauluihin. Professori Timo Mäkisen tutkimusten mukaan varsin monet Piae Cantiones -kokoelman lauluista ovat toimineet teinien tanssin säestyksenä. Kuoron laulaessa niitä toiset teinit tanssivat ns. kaaritanssia: tanssijalta toiselle kulkivat korkeaksi kaareksi taivutetut ja maalauksin koristellut pajunoksat; tanssittaessa niistä muodostettiin holvikaaria, joiden alitse kuljettiin; välillä kaaret laskettiin alas ja hypähdettiin niiden yli. Teinien tanssin traditio on eräissä Suomen kouluissa jatkunut pitkään: Oulun koulusta siitä on kuvaus vuodelta 1799, ja mm. Porvoon, Loviisan ja Porin kouluissa on tanssittu ainakin 1900-luvun alkuun asti.

"Personet hodien" sävelmä pohjautuu latinankielisen hymnin "Intonet hodie voces ecclesiae" (”Kaikukoot tänään seurakunnan äänet") -sävelmälle. Se tunnetaan vuodelta 1360 ns. Moosburgin gradualessa. Hymni on tarkoitettu Pyhän Nikolauksen kunniaksi. Nikolauksen muistopäivä on 6. joulukuuta.  Monin piakoin Euroopassa vietettiin valitsemalla "episcopus puerorum", lapsipiispa, joka saattoi olla kuoripoika tai papiksi opiskeleva nuori. Siihen viittaa latinankielinen sana "clericuli", pienet papit, jotka yhdessä lasten kanssa muodostivat vastakohdan varsinaisille papeille. Tämä "lapsipiispa" liittyi 1100-luvlla alkuaan 4. joulupäivään, viattomien lasten päivään, mutta jo 1200-luvulla Nikolauksen päivään. "Virkakautensa" aikana lapsipiispa saattoi osallistua kirkolliin toimituksiin ja messun viettoon ehtoollista lukuun ottamatta. Monet Moosburgin graduaalin laulut ovat liittyneet näihin juhlallisuuksiin. Nämä perinteet ovat välittyneet myös Piae Cantiones-laulujen kautta Suomeen.

"Intonet hodie" ja "Personet hodie" laulujen yhteyden  osoittaa mm. molemmille tunnusomainen erikoinen tyylikeino, tavun toisto (… et de vir- vir- vir- gineo…), jota hengellisissä sävelmissä toisinaan tavataan jo ainakin 1000-luvun lopulta alkaen. Sen on tulkittu ilmentävän patoutuneen tunteen – yleensä ilon, mutta myös tuskan ja ahdistuksen – purkautumista. Tavun toisto on voinut liittyä myös tanssilliseen ilmaisuun tai ainakin rytmisiin liikkeisiin sävelmää laulettaessa. "Personent hodie" lienee kuulunut joulun ajan kirkollisten näytelmien musiikkiin. Englatilainen säveltäjä Gustav Holst on tehnyt sovituksen 1916-1907 sävelmään, ja sitä käytetään lnäy earth shall ring" sävelmänä. 

Laulusta on joitakin suomennoksia. Esim."Nouskohon Luojan luo" (Suom. V. Vesala), "Lapsoset, laulakaa" (Suom. Samppa P. Asunta 1967.  Se on myös Helsingin katolisen hiippakunnan laulukirjassa Cantemus, laulu 48. Ruotsin kirkon virsikirjassa siitä on Niilo Rauhalan 1995 tekemä käännös "Oljilla tallissa uinuu nyt untansa". Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virrellä 934 (Profeetat aikoinaan riensivät kertomaan) on sävelmänä "Personet hodien" sävelmä.

Lähteet 

Virret
Joululaulut