Hérault (joki)

Hérault ( () on Välimereen laskeva 147,6 kilometrin pituinen joki Etelä-Ranskassa Oksitanian alueella Gardin ja Hérault’n departementeissa.

Maantiede 
Hérault’n lähteet ovat Gardin departementissa, Mont Aigualilla Sevenneillä lähellä Prat Peyrot’n talviurheilukeskusta. Se virtaa aluksi länteen Gardin departementissa, kääntyy sitten Hérault’n departementissa etelään ja laskee Välimereen Agdessa, tarkemmin sanottuna Grau d’Agdessa. Causse-de-la-Sellen kunnassa sen varrella ovat Hérault’n kanjonit.

Departementit ja kunnat 

Hérault kulkee seuraavien kuntien kautta:
 Gardin departementissa:
 Valleraugue
 Notre-Dame-de-la-Rouvière
 Roquedur 
 Saint-Julien-de-la-Nef
 Saint-André-de-Majencoules
 Hérault’n departementissa:
 Agonès
 Argelliers
 Saint-Bauzille-de-Putois,
 Campagnan
 Castelnau-de-Guers
 Montagnac
 Puéchabon
 Saint-André-de-Sangonis
 Saint-Pargoire,
 Saint-Pons-de-Mauchiens
 Ganges
 Cazilhac
 Laroque
 Saint-Bauzille-de-Putois,
 Brissac
 Causse-de-la-Selle
 Saint-Guilhem-le-Désert
 Saint-Jean-de-Fos
 Aniane
 Lagamas
 Gignac
 Pouzols
 Canet
 Le Pouget
 Tressan
 Aspiran
 Bélarga
 Paulhan
 Usclas-d'Hérault
 Cazouls-d'Hérault
 Lézignan-la-Cèbe
 Pézenas
 Saint-Thibéry
 Florensac
 Bessan, 
 Agde

Valuma-alue 
Hérault’n valuma-alue on 2550 neliökilometrin laajuinen, ja se jaetaan 18 hydrografiseen vyöhykkeeseen.. Sen pinta-alasta 64,84 % on metsää ja muuta lähes luonnontilaista aluetta, 32 % viljelysmaita, 2,83 % rakennus- ja tonttimaata sekä 0,33 % vesialueita.. Valuma-alue ulottuu 166 kunnan alueelle ja siellä asuu noin 150 000 henkilöä.

Hallintoelin 
Hérault-joesta vastaava hallintoelin on EPTB Fleuve Hérault

Suurimmat sivujoet 
 Arre (oikealta), 23,6 km
 Vis (oikealta), 57,8 km
 Rieutord (vasemmalta), 26,3 km
 Buèges (oikealta), 12,2 km
 Lamalou (vasemmalta), 15,9 km
 Corbières (vasemmalta), 11,74 km
 Lergue (oikealta), 44,9 km
 Boyne (oikealta), 24,9 km
 Peyne (oikealta), 32,9 km
 Thongue (oikealta), 33,4 km
 |Alzon (vasemmalta), 12,5 km

Nimen alkuperä 

Antiikin aikana joen nimenä oli Arauris. Nimi esiintyy muun muassa Pomponius Melan ja Strabonin teoksissa, jälkimmäisessä kirjoitettuna kreikkalaisin kirjaimin Ἄραυρις. Klaudios Ptolemaioksella nimi esiintyi muodossa Aραυριον ποταμου.  Nimen myöhempiä kirjoitusasuja ovat olleet muun muassa Araura noin vuonna 300, fluvium Arauris vuonna 1085 ja ad fluvi de Herau vuonna 1246.

Charles Rostaing on selittänyt nimen johtuvan esi-indoeurooppalaisesta vesialueiden nimissä esiintyvästä sanavartalosta ar- ja päätteestä -aus, joka latinassa olisi rotasismin vaikutuksesta muuntunut muotoon -aur.

Joen mukaan on saanut nimensä Hérault’n departementti.

Hydrologia 

Toisin kuin joskus väitetään, Hérault on varsin runsasvesinen joki. Vuosittain siinä virtaa 1,3 miljardia tonnia vettä, mikä vastaa keskimäärin 43,7 kuutiometriä sekunnissa, vaikka sen valuma-alue on vain 2550 neliökilometrin laajuinen. Sen valuma-alueen keskimääräinen vuotuinen sademäärä on 543 millimetriä, kun taas runsassateisena tunnetun Oisen aluellakin se on vain 240 mm. Hérault’n virtaama kuitenkin vaihtelee sangen epäsäännöllisesti. Aigoualin alueen syyssateet aiheuttavat usein äkillisiä tulvia, joissa joen virtaama voi nousta jopa 1500 kuutiometriin sekunnissa.

Jotta joen virtaamaa saataisiin edesn jonkin verran tasatuksi, siihen ja sen sivujokiin on rakennettu patoja kuten Joen virtaaman tasaamiseksi edes jonkin verran siihen on Barrage de Salagou Salagou-jokeen Clermont-l’Hérault’ssa sekä Barrage des Olivettes Peyne-jokeen Vailhanissa.

Hérault’n virtaama Agdessa 

Hérault’n virtaamaa on sen suulla Agdessa Välimeren rannalla on seurattu 64 vuoden ajan, 1952–2015.  
 
Keskimäärin Hérault’ssa virtaa 43,7 kuutiometriä vettä sekunnissa. Virtaama kuitenkin vaihtelee selvästi vuodenaikojen mukaan: talvella ja keväällä, lokakuusta maaliskuuhun saakka se on 54,7 ja 63,6 kuutiometrin välillä sekunnissa, suurimmillaan helmikuussa, kun taas elokuussa se on keskimäärin vain 7,0 m3/s.

Pienimmät virtaamat 

Keskimäärin joka 50. vuodessa Hérault’n virtaama alenee 1,5 kuutiometriin sekunnissa.

Tulvat 

Hérault’ssa esiintyy toisinaan varsin tuhoisia tulvia. Joen suurin mitattu keskimääräinen virtaama on ollut 1. joulukuuta 1958, jolloin se oli 1460 m3/s. Suurin yhden vuorokauden keskivirtaama saavutettiin 19. joulukuuta 1997, jolloin se oli 1220 m3/s, mikä on melkein yhtä suuri kuin Rhônen keskivirtaama Valencen kohdalla.

Keskimäärin joka kymmenes vuosi Hérault'n virtaama nousee 1300 kuutiometriin sekunnissa. On arvioitu, että joka 20:s vuosi se saavuttaa arvon 1500 ja joka 50:s vuosi 1800 m3/s. Viimeksi mainittu on jopa suurempi kuin Seinen vastaava luku Alfortvillen kohdalla, jossa virtaama nousee kerran 50 vuodessa noin 1600 kuutiometriin sekunnissa..

Sademäärä 

Hérault’n valuma-alueen keskimääräinen vuotuinen sademäärä on 523 millimetriä, mikä on selvästi suurempi kuin Ranskassa keskimäärin. Tämä merkitsee, että koko alueella sataa keskimäärin 16,5 litraa kuutiometriä kohti sekunnissa.

Kuvia

Lähteet 

Ranskan joet
Välimereen laskevat vesistöt
Hérault
Gard