joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Sulvan seurakunta

Sulvan seurakunta () on seurakunta Pohjanmaalla, Mustasaaressa. Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakunnassa Korsholman rovastikuntaan ja on osa Mustasaaren seurakuntayhtymää.  Kirkkoherrana toimii Patrica Strömbäck.

Papisto 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Sulvan seurakunnan kirkkoherroina ja Sulvan kappeliseurakunnan kappalaisina:

Sulvan saarnahuonekunta 
 1628–1630: saarnaaja Michael Gregorii
 1630–1659: saarnaaja Mathias Enevaldii
 1659–1679: saarnaaja Gregorius Mathiae Arenius

Sulvan kappeliseurakunta 
 1680–1687: kappalainen Jacob Laxenius
 1688–1689: kappalainen Tomas Olai Arenius
 1689–1697: kappalainen Gustav Gronovius
 1697–1704: kappalainen Gustav Werander
 1706–1725: kappalainen Jacob Brunell
 1727–1742: kappalainen Georg Tengström
 1744–1779: kappalainen Tomas Gabrielis Arenius
 1781–1793: kappalainen Georg Mathesius
 1795–1809: kappalainen Karl Hällström
 1812–1826: kappalainen Zakarias Gallenius vanhempi
 1828–1832: kappalainen Jakob Vegelius
 1833–1847: kappalainen Karl Peter Thodén
 1850–1857: kappalainen Zakris Ulrik Gallenius
 1860–1872: kappalainen Frans Isak Selin

Sulvan seurakunta 
 1875–1882: kirkkoherra Fredrik Hedberg
 1883–1885: kirkkoherra Georg Leonard Udelius
 1888–1891: kirkkoherra Matias Sandström
 1894–1912: kirkkoherra Johan Alarik Roos
 1915–1924: kirkkoherra Carl Isidorus Lundberg
 1925–1926: kirkkoherra Carl Atle Wester
 1927–1934: kirkkoherra Max Oterdahl
 1934– kirkkoherra Birger Alexander Geber

Lähteet 

Porvoon hiippakunnan seurakunnat
Mustasaaren seurakunnat
Sulva
Vaasan ruotsalainen seurakunta

Vaasan ruotsalainen seurakunta () on seurakunta Pohjanmaalla, Vaasassa. Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakunnassa Korsholman rovastikuntaan ja on osa Vaasan seurakuntayhtymää.  Kirkkoherrana toimii Mikael Forslund.

Vaasan ruotsinkielinen seurakunta perustettiin vuonna 1928, jolloin Vaasan kaupunkiseurakunta jaettiin kielellisesti kahtia.

Papisto 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Vaasan ruotsalaisen seurakunnan kirkkoherroina:
 1929–1933: Karl Oskar Ahlström
 1933–1940: Johan Erkki Kovero
 1940–1963: Alvar Wilhelm Nyqvist
 1963–? Nils Näsman
 1999–2006: Henry Byskata
 2006–2017: Tor Erik Store
 2017→ Mikael Forslund

Lähteet 

Porvoon hiippakunnan seurakunnat
Vaasan seurakunnat
Vöyrin seurakunta

Vöyrin seurakunta () on seurakunta Pohjanmaalla, Vöyrillä. Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakunnassa Korsholman rovastikuntaan ja on osa Vaasan seurakuntayhtymää.  Kirkkoherrana toimii Hans Boije.

Papisto 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Vöyrin seurakunnan kirkkoherroina:

 1516: kirkkoherra Nicolaus Pajan
 1519: kirkkoherra Laurentius Johannis
 1524: kirkkoherra Ericus Campi
 1525: kirkkoherra Magnus Jacobi Buurkuph
 1543: kirkkoherra Michael Olai
 1549: kirkkoherra Simon Petri Kneck
 1553–1554: kirkkoherra Knut
 1558: kirkkoherra Ericus Canuti
 1562–1569: kirkkoherra Peder Henrici Granulus
 1573–1593: kirkkoherra Jacobus Martini Viloides Aboensis
 1602–1616: kirkkoherra Matthias Jacobi Gammall
 1633–1644: kirkkoherra Gabriel Matthaei Gammal
 1666: kirkkoherra Martinus Matthaei Gammal
 1669–1680: kirkkoherra Christiernus Gabrielis Wernberg
 1684–1686: kirkkoherra Gustavus Gabrielis Gammal
 1686–1695: kirkkoherra Martinus Laurentii Galle
 1695–1744: kirkkoherra Laurentius Gezelius

 1746–1767: kirkkoherra Jakob Haartman
 1769–1794: kirkkoherra Johan Haartman
 1796–1821: kirkkoherra Esaias Vegelius
 1823–1838: kirkkoherra Karl Fredrik Stenbäck
 1840–1874: kirkkoherra Karl Josef Estlander
 1875–1880: kirkkoherra Frans Oskar Durchman
 1881–1890: kirkkoherra Ture Birger Vegelius
 1893–1903: kirkkoherra Salomon Hirvinen
 1906–1924: kirkkoherra Alfred Johannes Bäck
 1925–1939: kirkkoherra Jakob Immanuel Bäck
 1941–1955: kirkkoherra Verner Lindfors
 1955–1981: kirkkoherra Håkan Bäck
 1982–2005: kirkkoherra Åke Lillas
 2005–2010: kirkkoherra Tomas Klemets
 2010–2012: kirkkoherra Berndt Berg
 2012–2015: kirkkoherra Ulf Sundstédt
 2018– kirkkoherra Hans Boije

Lähteet 

Porvoon hiippakunnan seurakunnat
Vöyrin seurakunnat
Kokkolan ruotsalainen seurakunta

Kokkolan ruotsalainen seurakunta () on seurakunta Pohjanmaalla, Kokkolassa. Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakunnassa Pedersören rovastikuntaan ja on osa Kokkolan seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimii Per Stenberg.

Lähteet 

Porvoon hiippakunnan seurakunnat
Kokkolan seurakunnat
Kruunupyyn seurakunta

Kruunupyyn seurakunta () on seurakunta Pohjanmaalla, Kruunupyyssä. Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakunnassa Pedersören rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Niklas Wallis.

Lähteet 

Porvoon hiippakunnan seurakunnat
Kruunupyy
Pietarsaaren ruotsalainen seurakunta

Pietarsaaren ruotsalainen seurakunta () on seurakunta Pohjanmaalla, Pietarsaaressa. Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakunnassa Pedersören rovastikuntaan ja Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymään. Kirkkoherrana toimii Jockum Krokfors.

Papisto 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Pietarsaaren ruotsalaisen seurakunnan kirkkoherroina:
 1978–2007: Jan-Erik Nyman
 2007–2019: Bo-Göran Åstrand

Lähteet 

Porvoon hiippakunnan seurakunnat
Uskonto Pietarsaaressa
Uudenkaarlepyyn seurakunta

Uudenkaarlepyyn seurakunta () on seurakunta Pohjanmaalla, Uudessakaarlepyyssä. Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakunnassa Pedersören rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Mats Edman.

Papisto 
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Uudenkaarlepyyn kirkkoherroina:

 1609–1625: Jakob Borgoensis
 1625–1636: Johannes Nycarlus
 1636–1653: Jakob Carlman
 1654–1680: Nicolaus Ringius
 1681–1693: Johannes Grandell
 1694–1707: Johannes Forsman
 1707–1741: Samuel Alanus
 1742–1761: Mikael Jesenhaus
 1762–1768: Johan Remahl
 1770–1792: Johan Forshäll
 1795–1816: Georg Mathesius
 1820–1844: Johan Niklas Snellman
 1845–1850: Gabriel Borg
 1852–1871: Kristofer Kullman
 1874–1878: Karl Emil Stenbäck
 1879–1885: Anshelm Valdemar Vallin
 1887–1894: Vilhelm Johansson
 1896–1912: Karl Viktor Petrell
 –2018: Lars-Johan Sandvik
 2018–2022: Mia Anderssén-Löf
 2022– Mats Edman

Lähteet 

Porvoon hiippakunnan seurakunnat
Uusikaarlepyy
The Halo Effect

The Halo Effect on ruotsalainen yhtye, jonka ovat perustaneet entiset In Flames -muusikot vuonna 2021. Yhtye julkaisi ensimmäisen albuminsa Days of the Lost elokuussa 2022. Yhtye teki levytyssopimuksen Nuclear Blastin kanssa ja kertoi yhtiön tiedotteessa, että he halusivat tämän bändin kanssa palata Göteborg-metallin juurille.

Kokoonpano 
 Mikael Stanne – laulu
 Niclas Engelin – kitara 
 Jesper Strömblad – kitara
 Peter Iwers – basso 
 Daniel Svensson – rummut

Diskografia

Studioalbumit 
 Days of the Lost (2022)

Singlet 
 Shadowminds (2021)
 Feel What I Believe (2022)
 Days of the Lost (2022)
 The Needless End (2022)
 In Broken Trust (2022)

Lähteet 

Ruotsalaiset melodiset death metal -yhtyeet
Ruotsalaiset metalliyhtyeet
2020-luvun yhtyeet ja sooloartistit
Minecraft Legends

Minecraft Legends on Mojang Studiosin ja Blackbird Interactiven kehittämä ja Xbox Game Studiosin julkaisema videopeli. Se julkaistaan ​​Microsoft Windowsille, Nintendo Switchille, PlayStation 4:lle, PlayStation 5:lle, Xbox Onelle ja Xbox Series X/S:lle vuonna 2023. Se on Minecraftin spin-off.

Julkaisu 
Peli julkistettiin trailerissa Minecraftin YouTube-kanavalla 12. kesäkuuta 2022, ja sen suunniteltu julkaistavan vuonna 2023.

Lähteet 

Legends
Toimintapelit
Strategiapelit
Windows-pelit
Nintendo Switch -pelit
PlayStation 4 -pelit
PlayStation 5 -pelit
Xbox One -pelit
Xbox Series X- ja Series S -pelit
Vuoden 2023 videopelit
Kari Kankaanpää

Kari Kankaanpää on suomalainen lavastussuunnittelija. Kankaanpää aloitti lavastussuunnittelijan opinnot Taideteollisessa korkeakoulussa 2004. Hänen ensimmäinen pitkän elokuvan lavastussuunnittelu oli Juha Wuolijoen Hella W (2012), josta Kankaanpää sai parhaan lavastussuunnittelun Jussin. Kankaanpään aikaisemmat lavastukset olivat lyhytelokuvissa. Ulkomaan opiskelujen aikana Kankaanpää mm. rakensi aseita ja alien-pukuja Neill Blomkampin tieteiselokuvaan District 9.

Kankaanpää sai Jussi-ehdokkuudet elokuvista Lauri Mäntyvaaran tuuheet ripset sekä Aurora. Toinen lavastussuunnittelun Jussi tuli Juho Kuosmasen elokuvasta Hytti nro 6 (2021).

Television puolella Kankaanpää on lavastanut mm. Nörtti: DragonSlayer666 -sarjaa sekä Nymfit-sarjan ensimmäisen tuotantokauden.

Valikoitu filmografia 

 Hella W, 2012
 Lovemilla, 2015
 Kätilö, 2015
 Hymyilevä mies, 2016
 Kanelia kainaloon Tatu ja Patu, 2016
 Lauri Mäntyvaaran tuuheet ripset, 2017
 It Came from the Desert, 2018
 Astrup - Flammen over Jølster, 2019
 Aurora, 2019
 Ensilumi, 2020
 Hytti nro 6, 2021
 Erik Stoneheart, 2022
 Kikka!, 2022

Palkinnot 

 Parhaan lavastussuunnittelun Jussi-palkinto elokuvasta Hella W, 2012.
 Parhaan lavastussuunnittelun Jussi-palkinto elokuvasta Hytti nro 6, 2022.

Lähteet

Suomalaiset lavastajat
Jussi-palkinnon saajat
Elävät henkilöt
Syntymävuosi puuttuu
Thérèse Steinmetz

Thérèse Steinmetz (s. 17. toukokuuta 1933) on alankomaalainen laulaja. Steinmetz opiskeli Alankomaiden konservatoriossa ja esiintyi useissa teatteri- televisio- ja elokuvarooleissa ennen kuin sai oman tv-ohjelmansa Thérèse vuonna 1966. Steinmetz valittiin sisäisesti edustamaan Alankomaita Eurovision laulukilpailuun 1967. Steinmetz esitti 22. helmikuuta pidetyssä Nationaal Songfestival -karsinnassa kuusi kappaletta, joista Ring-dinge-ding valittiin Alankomaiden edustuskappaleeksi. Kansainvälisessä Eurovision laulukilpailussa Steinmetz sijoittui jaetulle 14. sijalle 17 kilpailijan joukosta.

Steinmetz voitti vuonna 1970 Golden Stag Festival -laulukilpailun Romaniassa.

Diskografia

Albumit
Het Songfestival Van Thérèse (1967)
14 Liedjes Van Thérèse (1968)
Thérèse In Het Theater (1970)
Jona, Een TV-Bewerking Van Het Bijbelboek (1971)
Accent Op Thérèse (1972)
Thérèse (1976)
Opus 1 + 3 - Theater Tour De Chant (1979)
Met De Zon Mee (1982)
Nacht Des Balkans (1984)
Close To The Classics (1987)
Amsterdam - Paris (Dialogue Musical) (2016)

Lähteet

Alankomaalaiset laulajat
Alankomaiden euroviisuedustajat
Vuoden 1967 euroviisuedustajat
Vuonna 1933 syntyneet
Elävät henkilöt
Timo Toivonen (energianeuvos)

Timo Hannu Sakari Toivonen (s. 1. joulukuuta 1946 Helsinki) on suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka on saanut energianeuvoksen arvonimen.

Toivosen vanhemmat olivat professori Sulo Toivonen ja Aini Tellervo Andersson. Hänen puolisonsa vuodesta 1968 on Hilkka Iiris Tuulikki Heliövaara. Toivonen tuli ylioppilaaksi Töölön yhteiskoulusta 1965 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1971. Hän oli Imatran Voiman käyttö- ja myyntiosaston suunnitteluinsinööri 1972–1978, myyntiosaston toimistopäällikkö 1978–1988 ja verkkotekniikan osaston osastonjohtaja 1988–1992, IVO Voimansiirron toimitusjohtaja 1992–1996 ja Suomen Kantaverkon, vuodesta1999 Fingrid, toimitusjohtaja 1997–2006. Energianeuvoksen arvonimen Toivonen sai vuonna 2005. Hän on sotilasarvoltaan reservin yliluutnantti.

Lähteet

Suomalaiset insinöörit
Suomalaiset yritysjohtajat
Vuonna 1946 syntyneet
Elävät henkilöt
Alec Regula

Alec Regula (s. 6. elokuuta 2000 West Bloomfield, Michigan) on yhdysvaltalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-joukkue Chicago Blackhawksin organisaatiossa. Hän pelaa pääosin farmijoukkue Rockford IceHogsissa.

Regula varattiin NHL:n varaustilaisuudessa 2018 kolmannella kierroksella 67. pelaajana Detroit Red Wingsiin, mutta hänet kaupattiin lokakuussa 2019 Blackhawksiin vaihdossa Brendan Perlinin kanssa.

Regula teki ensimmäisen NHL-maalinsa 18. huhtikuuta 2022 ottelussa Calgary Flamesia vastaan.

Tilastot

Lähteet

Aiheesta muualla 

Yhdysvaltalaiset jääkiekkoilijat
Chicago Blackhawksin pelaajat
Detroit Red Wingsin varaamat pelaajat
Vuonna 2000 syntyneet
Elävät henkilöt
J-P Passi

J-P (Jani-Petteri) Passi (s. 1.1.1974, Jyväskylä) on suomalainen elokuvaaja, ohjaaja ja käsikirjoittaja.

J-P Passi on kuvannut kymmeniä lyhytelokuvia ja toistakymmentä pitkää elokuvaa. Ohjaajana hän on voittanut parhaan dokumenttielokuvan Jussi-palkinnon yhdessä Jukka Kärkkäisen kanssa elokuvasta Kovasikajuttu (2012). Kovasikajutun työryhmä palkittiin myös elokuvataiteen valtionpalkinnolla. Passi on myös käsikirjoittanut useita elokuvia.

Passi on kuvannut kaikki Juho Kuosmasen elokuvat vuodesta 2010, mukaan lukien Cannes-menestykset Taulukauppiaat (2010), Hymyilevä mies (2016) ja Hytti nro 6 (2021). Taulukauppiaat perustui Passin käsikirjoitukseen. 

Hymyilevä mies toi Passille toisen elokuvataiteen valtionpalkinnon. Passi sai Hymyilevästä miehestä sekä Hytti nro 6 -elokuvasta parhaan kuvauksen Jussi-palkinnon.

Valikoitu filmografia 

 Kaupunkilaisia, lyhytelokuva 2008. Kuvaus.
 Kansakunnan olohuone, 2009. Kuvaus.
 Taulukauppiaat, 2010. Käsikirjoitus, kuvaus.
 Romu-Mattila ja kaunis nainen, lyhytelokuva 2012. Kuvaus.
 Kovasikajuttu, 2012. Ohjaus yhdessä Jukka Kärkkäisen kanssa, käsikirjoitus, kuvaus.
 Linnunradan käsikirja ufologeille, 2013. Kuvaus.
 Kaikella rakkaudella, 2013. Käsikirjoitus yhdessä Heikki Vuennon, Auli Mantilan ja Matti Ijäksen kanssa.
 Hevoshullu, lyhytelokuva 2013. Kuvaus.
 Ajomies, 2013. Ohjaus, käsikirjoitus ja kuvaus yhdessä Jarkko T. Laineen kanssa.
 Hymyilevä mies, 2016. Kuvaus.
 Perkele 2 - Kuvia Suomesta vuonna 2016, 2017. Kuvaus yhdessä Rafael Donnerin kanssa.
 Tokasikajuttu, 2017. Ohjaus ja käsikirjoitus yhdessä Jukka Kärkkäisen kanssa, kuvaus.
 Salaviinanpolttajat, lyhytelokuva, 2017. Kuvaus.
 Ihmisen osa, 2018. Kuvaus.
 Hytti nro 6, 2021. Kuvaus.

Palkinnot ja tunnustukset 

 Elokuvataiteen valtionpalkinto 2012: Kovasikajutun työryhmä Sami Jahnukainen, Jukka Kärkkäinen, J-P Passi ja Riitta Poikselkä.
 Jussi-palkinto 2013 parhaasta dokumenttielokuvasta Kovasikajuttu (yhdessä Jukka Kärkkäisen kanssa).

 International Cinematographers' Film Festival 'Manaki Brothers', Bitola, Makedonia 2016: pääpalkinto Golden Camera 300 elokuvasta Hymyilevä mies.
 Suomen elokuvaajien yhdistyksen tunnustuspalkinto ”Vuoden Valo” 2016 yhdessä Juho Kuosmasen kanssa elokuvasta Hymyilevä mies.
 Jussi-palkinto 2017 parhaasta kuvauksesta elokuvassa Hymyilevä mies.
 Elokuvataiteen valtionpalkinto  2016 yhdessä Jussi Rantamäen ja Juho Kuosmasen kanssa elokuvasta Hymyilevä mies.
 International Cinematographers' Film Festival 'Manaki Brothers', Bitola, Makedonia 2021: pääpalkinto Golden Camera 300 elokuvasta Hytti nro 6.
 Jussi-palkinto 2022 kuvauksesta elokuvassa Hytti nro 6.

Lähteet

Suomalaiset elokuvaajat
Jussi-palkinnon saajat
Elävät henkilöt
Syntymävuosi puuttuu
Vanamehe multikas

Vanamehe multikas on virolainen YouTubessa julkaistu animaatiosarja. Sarjan on ohjannut Mikk Mägi ja Oskar Lehemaa. Sarja alkoi vuonna 2012. Vanhalla miehellä on lapsenlapset Aino, Mart ja Priidik sekä lehmä jota hän lypsää.  

Vanha mies kiusaa lapsenlapsiaan, erityisesti Priidikiä. Vuonna 2019 valmistui elokuva "Vanamehe film" jota arvosteltiin parhaimmaksi virolaiseksi komediaksi.  

Vuonna 2021 tuli jäätelö, nimeltä Vanamehe jäätiš, josta syntyi Ylilaudalla alkukesästä 2021 meemi.

Lähteet 

Virolaiset elokuvat
Animaatioelokuvat
Mika Ilmén

Mika "Immu" Ilmén (s. 1971) on entinen moottoripyöräkerholainen, kuntosali- ja portsariyrittäjä sekä vapaaottelija-ammattilainen.

Ilmén on Cannonball MC:n entinen asekersantti, hän sai kymmenen vuoden vankeusrangaistuksen vuonna 2014 törkeästä huumausainerikoksesta ja suoritti tuomionsa Helsingin vankilassa. Ilmén vapautui vuonna  2018.

Teokset

Lähteet

Elävät henkilöt
Vuonna 1971 syntyneet
Suomalaiset rikolliset
Lightyear (elokuva)

Lightyear on 2022 julkaistu Pixarin tieteisanimaatioelokuva, jonka on ohjannut Angus MacLane. Se ei ole esi- tai jatko-osa aiemmille Toy Story tarinoille, vaan kertoo avaruusrangeri Buzz Lightyearin hahmon tarinaa siitä miten Buzz-lelut muka päätyivät tämän tarinan kautta Toy Storyn kauppoihin.

Elokuva ei tuottanut toivotusti ja sai yleisesti keskinkertaisia arvioita.

Juoni 

Elokuva kertoo avaruusrangeri Buzz Lightyearin tarinaa kun hän joutuu Alisha Hawthornen kanssa tuntemattomalle planeetalle, josta pois lähdössä he epäonnistuivat. Sen vuoksi heidän täytyy herättää muu avaruusretkikunta, ja he joutuvat viettämään useita vuosia planeetalla joka on vihamielinen ja 4,2 valovuoden päässä maapallolta. Buzz ei anna periksi vaan suorittaa koelentoja joilla yrittää saada avaruusaluksen kulkemaan jälleen valonnopeudella. Lyhyiden, minuutteja kestävien, koelentojen aikana aika kulkee eri tahtia avaruusaluksessa kun planeetalla, jossa niiden aikana kuluu useita vuosia.

Ääninäyttelijät 

Muissa rooleissa: Kari Leppälä, Ilkka Villi, Pinja Rautio, Susanna Jalova, Tiina Virtanen, Pekka Holma, Pekka Lehesmaa, Toni Lähteinen, Ida Kankaanpää, Tea Uksila ja Amy Burgess.

Suomenkielisen dialogin on kääntänyt Marko Hartama ja sen on ohjannut Petri Hanttu.

Lähteet 

Elokuvat aikamatkustuksesta
3D-elokuvat
Vuoden 2022 yhdysvaltalaiset elokuvat
Seikkailuelokuvat
Elokuvat roboteista
Koutajärvi

Koutajärvi () on Koutajoen vesistöön kuuluva järvi Murmanskin alueen Kantalahden piirin Zaretšenskin ja Zelenoborskin kunnissa Venäjällä. Se muodostaa nykyään Koutajärven (Knäsöin) tekojärven.

Koutajärven vesialueen alkuperäinen pinta-ala on 294 neliökilometriä. Knäsöin vesivoimalaitoksen valmistuessa vuonna 1955 sen pintaa nostettiin 6,4 metriä. Tämän seurauksena syntyneen tekojärven pinta-ala on 608 neliökilometriä. Sen vedenpinnan korkeus vaihtelee 3,5 metriä.

Koutajärven valuma-alueen pinta-ala on 25 900 neliökilometriä. Sen suurin tulojoki on Jovaksi kutsuttu Koutajoen osuus. Järvi laski aiemmin Koutajoen kautta Vienanmereen Koudan kylän luona. Nykyään Läkköminän vesirakennuskompleksi sulkee yhteyden Koutajoen alajuoksuun, ja vesi virtaa kanavaa pitkin Vienanmeren Knäsöinlahteen.

Koutajärven tärkein kalalaji on siika. Muita lajeja ovat hauki, ahven, särki, taimen, säyne, made ja nieriä. Patoaminen on estänyt lohen nousun Koutajokeen ja vahingoittanut järven kalakantoja.

Koutajärven länsirannalla sijaitsee Koutajärvenpään kylä ja itäpuolella Zelenoborskin taajama.

Lähteet

Koutajoen vesistö
Murmanskin alueen järvet
Kasper Kivistö

Kasper Kivistö (s. 1988 Nastola) on suomalainen moninaisuuskouluttaja  ja sukupuolivähemmistöjä edustavan Trasek ry:n puheenjohtaja. Ammatiltaan hän on liikenneopettaja ja taksinkuljettaja.

Kivistö on ollut Trasekin hallituksessa vuodesta 2015 ensin hallituksen jäsenenä ja varapuheenjohtajana ja vuodesta 2021 puheenjohtajana. Hän on edustanut suomalaisia järjestöjä muun muassa YK:n kidutuksen vastaisen komitean kuulemistilaisuudessa.

Kivistö on ollut myös perustamassa Miehet ry:tä vuonna 2018 ja Setan paikallisjärjestöä Lahteen.

Kivistö on haastatteluissa kertonut sukupuolenkorjaukseen ja sukupuolen vahvistamiseen liittyvistä kokemuksistaan.

Kasper Kivistö on toiminut Helsingin tasa-arvotoimikunnan puheenjohtajana kaudella 2019–2021. Vuodesta 2021 hän on ollut vihreiden varavaltuutettu Helsingissä. Kaudella 2021–2023 hän on kaupunginhallituksen varajäsen ja sen elinkeinojaoston jäsen.

Lähteet

Aiheesta muualla
 
 
</ref>
  

Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia ajaneet aktivistit
Vihreän liiton poliitikot
Vuonna 1988 syntyneet
Elävät henkilöt
Meksikon ePrix 2022

Meksikon ePrix 2022 (virallisesti 2022 Mexico City E-Prix) oli Formula E -sarjan kauden 2021-2022 kolmas osakilpailu. Kilpailu ajettiin Autódromo Hermanos Rodríguezin moottoritadalla Méxicossa.

Tulokset

Aika-ajot

Pudotuspelit

Lähtöjärjestys

Kilpailu

Sijoitukset kilpailun jälkeen 

Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.

Huomiot

Lähteet 

2022
Osakilpailut Formula E -kaudella 2021–2022
Alanen (Kauhavan suku)

Alasen suku on Kauhavalta lähtöisin oleva suku, jossa on useita sivistyselämän vaikuttajia.

Suku polveutuu Jaakko Yrjönpoika Sippolasta (s. 2.4.1827), joka mennessään naimisiin Valpuri Amalia Kustaantytär Näykin (s. 5.4.1834) kanssa Ala-Näykin talosta Kauhavan Alakylässä tuli talon vävynä nimeltään Näykiksi (lopuksi Alanen) ja talon isännäksi, joka myöhemmin osti konkurssihuutokaupassa valtaosan myös Yli-Näykin tilasta. Tämän tilansa Jaakko ja Amalia jättivät perinnöksi pojalleen Kustaalle. Toisesta pojasta Yrjö Näykistä, sittemmin Alasesta, tuli pappi. Hän vaihtoi nimensä sulavammaksi Alaseksi. Taloahan kutsuttiin myös Näykin Alaseksi. Yrjö meni naimisiin Helmi Maria Karstenin, Tor Karstenin ja Rafael Karstenin sisaren kanssa. Sisarusten vanhemmat olivat kirkkoherra Klas Edvin Karsten ja Maria Emilia Augusta Cajanus. 

Yrjö Alasen ja Helmi Maria Karstenin lapsia olivat: 

Aarne Alanen (1889-1970), lääkintöneuvos ja Kurikan kunnanlääkäri 
Yrjö O. Alanen, psykiatrian professori
Yrjö J. E. Alanen (1890–1960), teologian professori 
Aatos Alanen (1894–1974), oikeustieteen professori ja evankelinen maallikkopuhuja
Aulis J. Alanen (1906–1987), professori ja historioitsija 
Jussi-Pekka Alanen, maaneuvos, Helsingin apulaiskaupunginjohtaja 1974–1979

Professoriveljesten sisarentytär Maria-Liisa Nevala oli kotimaisen kirjallisuuden professori 1991–1992 ja Suomen Kansallisteatterin pääjohtaja 1992–2010.

Lähteet 
 Alanen (1800 - ) – Kansallisbiografia
 Alanen, Aulis: Perinteitä ja paljastuksia. Tarinaa Alasista ja muistakin. Kirjayhtymä 1987
 Alanen, Jussi-Pekka: Sippolasta Näykin kautta Alaseksi. Kurikan Joulu 2005, s. 43-47.

Viitteet 

Suomalaiset suvut
Etelä-Pohjanmaan historia
Bogomil Kostov

Bogomil Kostov (s. 14. marraskuuta 2002 Varna) on bulgarialainen karateka. Hän on voittanut Kyokushinin keskisarjan Euroopan-mestaruuden 2022. Kostov on myös nuorten maailmanmestari.

Hänen isänsä on moninkertainen Euroopan-mestari Emil Kostov ja sisko Zornitsa EM-mitalisti.

Kilpaura
Kesäkuussa 2014 Kostov saavutti pronssia All American Openin nuorten alle 10–11-vuotiaiden sarjassa. Hän voitti mitalikamppailussa Gento Shimamuran

Kostov saavutti nuorten tasolla EM-hopeaa 12–13-vuotiaiden alle 50-kiloisten sarjassa Ranskassa 2017. Lisäksi hän voitti pronssia nuorten katakilpailussa. Myöhemmin samana vuonna kesäkuussa hän voitti All American Openin mestaruuden 13–14-vuotiaiden kevytsarjassa. Syyskuussa Kostov oli mukana Serbiassa, jossa hän saavutti Belgrade Trophy turnauksessa nuorten sarjassa kultaa kumitessa ja katassa.

Nuorten maailmanmestaruus (2019)
Marraskuussa 2019 Kostov saavutti nuorten maailmanmestaruuden 16–17-vuotiaiden sarjassa alle 65 kiloa. Hän voitti päivän aikana kaikki neljä ottelua.

Lokakuussa 2021 Kostov voitti Turkissa järjestetyn kansainvälisen Cupin alle 80-kiloisten sarjan. Hänet palkittiin turnauksessa myös parhaasta ottelutekniikasta. Marraskuussa Kostov eteni Puolan EM-kilpailuissa pronssiotteluun voitettuaan ensin avauskierroksella Gabriel Bożekin. Toisella kierroksella hän hävisi Lasha Gabaraeville. Kostov kohtasi tämän jälkeen pronssiottelussa Artsem Urbanovitšin, jolle hän hävisi mitalikamppailun.

Euroopan mestaruus (2022)
Kesäkuussa 2022 Kostov oli mukana Bulgarian EM-kilpailuissa, jossa hän saavutti uransa ensimmäisen Euroopan mestaruuden. Hän voitti avauskierroksella Gabriel Bożekin, kuten edellisvuonna. Myöhemmin välierissä Kostov voitti Gino Consentinon ja eteni loppuotteluun, jossa hän voitti toista kertaa peräkkäin loppuottelussa otelleen Grzegorz Kędzierskin.

Lähteet

Bulgarialaiset karatekat
Kyokushinin harjoittajat
Vuonna 2002 syntyneet
Elävät henkilöt
Herbert Fingarette

Herbert Fingarette (20. tammikuuta 1921–2. marraskuuta 2018)  oli amerikkalainen filosofi ja filosofian emeritusprofessori Kalifornian yliopistossa Santa Barbarassa.

Varhainen elämä ja koulutus 
Fingarette syntyi Herbert Borensteinin Brooklynissa. Hänen isänsä David Borenstein valmisti ompelukoneen osia. Teini-ikäisenä hän muutti perheensä kanssa Los Angelesiin. Myöhemmin hän otti isäpuolensa sukunimen, Harry Fingarette. Fingarette opiskeli alun perin kemiaa Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa, mutta lähti palvelemaan Yhdysvaltain maavoimissa toisen maailmansodan aikana, missä hänet komennettiin Pentagoniin. Myöhemmin hän suoritti Bachelor of Arts -tutkinnon ja filosofian tohtorin UCLA:sta Donald Piattin ohjauksessa.

Ura 
Fingarette käsittelee mielenfilosofian, psykologian, etiikan, oikeuden ja kiinalaisen filosofian kysymyksiä.

Fingaretten vuoden 1972 monografia Confucius: The Secular As Sacred () kuvailtiin vertaisarvioidussa akateemisessa lehdessä 
”yksi merkittävimmästä aiheesta pitkään aikaan julkaistuista filosofisista kirjoista.”

Kuukausia ennen kuolemaansa Fingarettesta tehtiin dokumenttielokuva Being 97 (), joka käsittelee vanhenemista, kuolemaa, poissaoloa ja elämän tarkoitusta.

Yksityiselämä 
Fingarette oli naimisissa Leslie Josephine Swabackerin (1922–2011) kanssa vuodesta 1945 tämän kuolemaan asti vuoteen 2011. Pariskunnalla oli yksi tytär Anne (s. 1949). Fingarette kuoli Berkeleyssä, Kaliforniassa, 2.11.2018 97-vuotiaana. Häntä jäivät suremaan hänen tyttärensä ja kaksi pojanpoikaa. Yksi heistä oli elokuvatoimittaja Andrew Hasse, joka ohjaisi dokumenttielokuvan Being 97.

Teoksia

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
Kiinalainen filosofia
Mielenfilosofit
Vuonna 2018 kuolleet
Vuonna 1921 syntyneet
Timo Toivonen

Timo Toivonen -nimisiä henkilöitä ovat:

 Timo Toivonen (s. 1946), suomalainen insinööri, yritysjohtaja ja energianeuvos
 Timo Toivonen, suomalainen laskuvarjohyppääjä ja painonnostaja
 Timo Toivonen (s. 1979), suomalainen salibandyn pelaaja.
FC Futura Juniorit

FC Futura Juniorit ry on vuonna 2010 perustettu porvoolainen jalkapalloseura. Toiminta keskittyy vahvasti juniori jalkapalloon, mutta seurassa toimii myös Naisten kakkosessa pelaava edustusjoukkue sekä useita aikuisille tarkoitettuja harraste joukkueita. Vuonna 2021 seuran jäsenmäärä on n. 1100 henkilöä. Seuralla on joukkuetoimintaa sekä tytöille, pojille, naisille sekä miehille ja perheille. Seurassa on 10 päätoimista työntekijää sekä useita kymmeniä osa-aikaisia toimijoita, n. 300 vapaaehtoista ja 28 joukkuetta Palloliiton sarjoissa sekä useita joukkueita muissa paikallistason sarjoissa. Seuran tavoitteena on edistää lasten, nuorten- ja aikuisten liikuntatoimintaa alueellaan sekä olla vahva toimija suomalaisessa jalkapallossa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
FC Futura Juniorit ry(FCFJ)
Seuran areenan verkkosivut

Porvoolaiset urheiluseurat
Suomalaiset jalkapalloseurat
Vuonna 2010 perustetut urheiluseurat
Iijavan tekojärvi

Iijavan tekojärvi () on Iijavan vesivoimalaitoksen padon muodostama tekojärvi Koutajoen vesistössä Venäjällä. Se sijaitsee Karjalan tasavallan Louhen piirin Kiestingin kunnassa ja pohjoisosaltaan Murmanskin alueen Kantalahden piirin Zaretšenskin kunnassa.

Tekojärvi on syntynyt vuosina 1960–1961 Iijavan voimalaitoksen rakentamisen yhteydessä. Sen vesialueen pinta-ala on 294 neliökilometriä, tilavuus 2,06 kuutiokilometriä, keskisyvyys seitsemän metriä ja valuma-alueen laajuus 20 871 neliökilometriä. Vedenpinnan korkeus vaihtelee kaksi metriä.

Iijavan tekojärvi on yksi Koutajoen vesivoimalaitosten kolmesta säännöstelyaltaasta. Se ulottuu etelässä Tuoppajärven, Pääjärven ja Kuntijärven muodostaman Kuman tekojärven laskujoen Kuman suuhun saakka. Iijavan alapuolella sijaitsee Koutajärven (Knäsöin) tekojärvi.

Iijavan tekojärvi käsittää muun muassa Soukelojärven (ven. Sokolozero), Ruvajärven (Ruvozero), Susijärven (Sušozero) ja Tuntsajärven (Tumtšaozero). Sen suurin tulojoki on Kuman ohella Tuntsajoki. Tekojärveen on ohjattu myös aikaisemmin Koutajärveen laskeneet Tolvantijärvi ja Tavantijärvi (Tovand). 

Ennen voimalaitoksen rakentamista Soukelojärven ja Ruvajärven välillä oli Ruvankoski ja Ruvajärven ja Susijärven välillä Koudankoski. Susijärvi laski Tutijärven (ven. Tutozero) kautta Koutajärveen. Tutijärven yläpuolella olivat muun muassa Kallikorvan, Iijavan, Kuivapatunan, Häränsilmän ja Patunan kosket ja alapuolella Lehmikorva, Skorotuuma ja Niskakorva.

Alueella sijainneet kylät kuten Soukelo, Ruva ja Tumtša tuhoutuivat sodassa ja jäivät myöhemmin tekojärven alle. Nykyään asutusta on vain Zaretšenskissa.

Lähteet

Karjalan tasavallan järvet
Koutajoen vesistö
Murmanskin alueen järvet
Venäjän tekojärvet
Nummela Skola

Nummela Skola on Vihdin Nummelassa, Uudellamaalla sijaitseva ruotsinkielinen peruskoulu. Koulu sijaitsee samassa pihapiirissä Nummelan koulun kanssa. Vuonna 2022 Nummelan koulussa oli yhteensä 56 oppilasta ja kolme opettajaa. Koulu tekee yhteistyötä muiden kielisaarilla sijaitsevien koulujen kanssa Språkönätverket rf. -järjestön kautta.

Nummela Skolan rehtorina toimii Jyrki Kaarila.

Lähteet 

Nummela
Suomen ruotsinkieliset peruskoulut
Bloom (hahmo)

Bloom (Fate: The Winx Saga -sarjassa sukunimi Peters) on keiju Winx-klubi, Winxien maailma ja Fate: The Winx Saga televisiosarjoissa. Hän on Lohikäärmeen liekin (myöhemmin lohikäärmetulen) keiju ja hallitsee siis tulta. Hän on Winx-klubin johtohahmo. Hän on myös Domino nimisen planeetan prinsessa. Bloom on uskollinen, voimakasluontoinen ja hyvin uhrautuva. Hän on myös erittäin vahva Lohikäärmeen voimansa ansiosta.

Historia 

Ennen sarjojen tapahtumia Bloom on asunut vauvasta asti Maassa pikkukaupunki Gardeniassa kasvattivanhempiensa Miken ja Vanessan luona tietämättä taikavoimistaan tai kuninkaallisuudestaan, koska Dominolle hyökättiin Bloomin ollessa vasta vauva, ja hänen sisarensa Daphne pelasti hänet lähettämällä hänet Maahan. Bloom saa tietää olevansa keiju vasta, kun löytää Stellan taistelemasta hirviöitä vastaan ja kun yksi niistä ottaa Bloomin kiinni ja tämän pelko paljastaa hänen voimansa. Hän saa tietää olevansa prinsessa, kun Icy kutsuu häntä sellaiseksi Winx-klubi-sarjan ensimmäisellä kaudella. Kolmannella kaudella hän saa tietää, että Valtor ja Trixien esi-äidit Muinaiset noidat hyökkäsivät Dominoon. Vain Valon komppania (Marion, Oritel, Faragonda, Griffin ja Saladin) asettui heitä vastaan. Taistelun loppui Marionin ja Oritelin katoamiseen ja Dominon autioitumiseen ja jäätymiseen. Elokuvassa Winx – Salaisuuksien linna kuitenkin selviää, että kun Valon komppania oli lähettämässä Muinaisia noitia vankilaulottuvuuteensa, he vetivät Oritelin mukaan sinne, ja Marion luullen Daphnen ja Bloomin olevan mennyttä meni Oritelin mukaan tämän miekkaan. Hän vapautui siitä samalla, kun Oritelkin vapautui.

Yhdentymiset 
 Bloom seurustelee prinssi Skyn kanssa.
 Hänen pixiensä on käytävien ja koodien pikkukeiju Lockette.
 Hänen pettinsä on Belle.
 Hänen merenneito-selkiensä on Serena.
 Seitsemännellä kaudella Bloom saa keijueläimen, yksisarvisen nimeltä Elas.

Huomautukset 

Winx-klubi
Kuvitteelliset maagikot
Kuvitteelliset prinsessat‎
Supersankarit
Animaatiohahmot
Televisiohahmot
Elokuvahahmot
Rälssikirje

Rälssikirje oli keskiaikainen kirje, jolla kuningas tai muu korkea-arvoinen henkilö ilmoitti saajalle ilmoitusasiasta.  

Rälssikirje kirjoitettiin pergamentille, joka varmistettiin lähettäjän yhdellä tai useammalla sinetillä, johon kirjoitettiin muun muassa oikeus rälssioikeudesta keskiajalla.

Rälssisäädyn historia 
Maallinen rälssi (toisin kuin kirkon hengellinen rälssi) määriteltiin ensimmäisen kerran Alsnön peruskirjassa vuonna 1280. Sen on julkaissut Ruotsin kuningas Maunu Ladonlukko (1240–1290), joka oli Ruotsin kuningas vuodesta 1275 aina kuolemaansa saakka. Veroista vapautettujen joukossa on niitä, jotka olivat valmiita palvelemaan kuningasta antamalla tälle hevosia tai jalkaväkeä ratsupalveluksena. 

Maallisia rälssikirjeitä annettiin 1300-luvun loppupuolella nimellä vapauskirje, jolla tarkoitetaan veroista vapautettua vapaa miestä (sak. Frihals). Vuonna 1420 Ruotsissa myönnettiin ensimmäiset rälssikirjeet kilvellä eli perinnöllisellä rälssioikeudella ja vaakunalla.

Suomessa vaikuttaneista rälssisukuja 
Rälssisäädyn syntyhistoriasta on Suomessa ensimmäisiä merkintöjä Ruotsin vallan ajalta 1200–1300-luvulta. Kuningas Eerik Pommerilainen kirjoitutti 7. joulukuuta 1407 rälssikirjeitä. Pääasiassa rälssi koostui ruotsalaisista ja saksalaisista maahan muuttaneista suurtalonpoikaissuvuista.

Katso myös 
 Rälssimies

Lähteet 

 https://www.doria.fi/handle/10024/100154 Kansalliskirjasto hakurekisteri Doria, Pergamenttikirjekokoelma. Viitattu 16.5.2022
 https://heraldica.narc.fi/ilmentyma.html?id=9376&lang=fi Eurooppalainen heraldinen hakurekisteri vaakunoista ja rälssikirjeistä. Viitattu 16.5.2022
 https://www.riddarhuset.se/adeln-nu-och-da/adelns-historia/ Ruotsin ritarihuone, Aateliston historia. Viitattu 17.6.2022

Pohjoismaiden historia
Esihistoria
Kirjeet
1100-luku
1200-luku
1300-luku
1400-luku
Mir Arab -madrasa

Mir Arab tai Mir-i-Arab () on nykyisen Uzbekistanin alueella sijaitsevaan Buharaan vuonna 1526 tai 1536 rakennettu madrasa, jonka neuvostoviranomaiset sulkivat 1920-luvulla, mutta avasivat uudelleen vuonna 1945, jolloin siitä tuli Neuvostoliiton tärkein imaamien koulutuskeskus. Madrasasta tuli Neuvostoliiton näyteikkuna muslimimaiden suuntaan ja samalla paikka, jossa islamia yritettiin muokata neuvostoliittolaisiin arvoihin sopivaksi.

Katso myös 

 Islam Neuvostoliitossa

Lähteet

Viitteet 

Islam
Islamilainen arkkitehtuuri
Uskonto Neuvostoliitossa
Leonid Robertovitš Stjernvall

Leonid Robertovitš Stjernvall (26. huhtikuuta 1872 Moskova – 2. huhtikuuta 1938 Satteville, Ranska) oli suomalais-venäläinen kollegiasessori ja lääkäri. Hän on kansainvälisesti tunnettu armenialais-kreikkalaisen mystikon G. I. Gurdjieffin uskollisena ja ensimmäisiin kuuluneena oppilaana. 

Stjernvallin isä oli suomalainen kenraalimajuri Gustav Alexander Robert Stjernvall ja äiti venäläinen Anna Oldecopp. Leonid Stjernvall opiskeli Moskovan yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa, ja hänestä tuli laillistettu lääkäri vuonna 1898. Hän toimi Venäjän sisäministeriön lääketieteellisen osaston virkamiehenä vuodesta 1902, ja sai nimineuvoksen virka-arvon ja kollegiassessorin virka-arvon vuonna 1906. Hänet erotettiin virasta vuonna 1907, jonka jälkeen hän toimi lääkärinä Pietarissa ja kaupungin sähköstimulaatiohierontaa ja vesihoitoja tarjonneen parantolan johtajana. 

Stjernvall tutustui Gurdjieffiin Pietarissa vuonna 1914, ja pysyi tämän uskollisena oppilaana kuolemaansa saakka, ollen Gurdjieffin pitkäaikaisin seuraaja. Stjernvallin vaimo kertoi myöhemmin, että hänen miehensä oli fanaattisesti, "melkein orjamaisesti", omistautunut Gurdjieffille, ja oli P. D. Uspenskin ohella paras Gurdjieffin uusien oppilaiden värvääjä. Venäjän vallankumouksen jälkeen Stjernvall perheineen asettui lopulta Ranskaan Gurdjieffin perässä. 

Stjernvallin ja hänen vaimonsa Elisabet Feodosjevin poika, myöhemmin Sveitsissä asunut Nikolai de Stjernvall (myöhemmin Nicholas de Val, 1917–2010) oli Gurdjieffin biologinen lapsi. Nikolai kirjoitti ranskaksi muistelmateoksen Daddy Gurdjieff: Quelques souvenirs inédits (1997), joka ei anna Gurdjieffistä kovinkaan mairittelevaa kuvaa, vaikkei se ollut myöskään täysin kielteinen.

Lähteet

Suomalaiset lääkärit
Venäläiset lääkärit
Vuonna 1872 syntyneet
Vuonna 1938 kuolleet
Jason Hickel

Jason Hickel (s. 1982) on talousantropologian tohtori, joka työskentelee professorina Universitat Autònoma de Barcelonassa.

Hickel tunnetaan erityisesti työstään globaalin eriarvoisuuden, poliittisen talouden ja ympäristötaloustieteen parissa, vihreän kasvun (green growth) idean kritisoinnista, sekä degrowth-talousajattelun tutkimuksesta ja popularisoinnista. Laajan akateemisen tuotannon lisäksi hän käsittelee degrowth-ajattelua kirjassaan Less is More (2021), joka palkittiin muun muassa Financial Timesin vuoden kirja -palkinnolla. Swazimaassa syntynyt Hickel toimii päätyönsä lisäksi muun muassa Royal Society of Artsissa ja London School of Economicsissa. Tutkimuksen ja opetuksensa lisäksi hän on aktiivinen tieteen popularisoija, joka kirjoittaa säännöllisesti useisiin medioihin kuten The Guardianiin ja Foreign Policyyn ja puhuu erilaisissa tapahtumissa. Suomessa Hickel on puhunut muun muassa Maailma kylässä -festivaalilla vuonna 2022.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Maailman Kuvalehden artikkeli 2022: Meidän on muutettava talousjärjestelmäämme, sanoo Jason Hickel: ”Ei ole järkeä jatkaa ylikuluttavan oligarkkiluokan tukemista keskellä ympäristökriisiä”
 Maailma.netin artikkeli 2019: Antropologi Jason Hickel haaveilee maailmasta ilman talouskasvua – ”Ajatus vihreästä kasvusta on epä-älyllinen”
 Jason Hickelin kotisivut

Vuonna 1982 syntyneet
Elävät henkilöt
Antropologit
Bendt Bendtsen

Bendt Bendtsen (s. 25. maaliskuuta 1954 Odense) on tanskalainen konservatiivisen kansanpuolueen poliitikko. Hän on ollut Euroopan parlamentin jäsen vuosina 2009–2019, istunut kansankäräjillä vuosina 1994–2009, toiminut Tanskan talous- ja elinkeinoministerinä vuosina 2001–2008 sekä pohjoismaaministerinä 2001–2002 ja ollut puolueensa puheenjohtaja vuosina 1999–2008.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Bendt Bendtsen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla 
 Bendt Bendtsen Euroopan parlamentin verkkosivuilla

Tanskan ministerit
Tanskalaiset europarlamentaarikot
Tanskalaisten puolueiden puheenjohtajat
Vuonna 1954 syntyneet
Elävät henkilöt
Gogin kantabaari

Gogin kantabaari on joulukuussa 2021 Yle Areenassa  ja Yle TV2 -kanavalla alkanut viihteellinen keskusteluohjelma, jota juontaa Constantinos ”Gogi” Mavromichalis. Ohjelman tapahtumapaikkana on kuvitteellinen Viileä kettu -baari ja sen baarimestarina toimi ensimmäisellä kaudella Lola Lorenzo ja toisella kaudella Ronja Stanley.

Ohjelman toinen tuotantokausi alkoi marraskuussa 2022.

Jaksot

Ensimmäinen tuotantokausi

Toinen tuotantokausi

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Gogin kantabaari -ohjelman jaksot Yle Areenassa
 Gogi vieraana: "Me haluttiin tehdä ohjelma, jossa on aikaa tutustua vieraisiin" | YleX Ilta 15.12.2021

2020-luvun televisiosarjat
Yle TV2:n televisio-ohjelmat
Suomalaiset keskusteluohjelmat
Viihdeohjelmat
Päijänneradio

Päijänneradio oli Monday's Special Oy:n omistamna kaupallinen radiokanava, joka aloitti toimintansa joulukuussa 1989 ja päätti 2001 

Radioaseema sijaitsi Sysmän Koskueenmäen radioasemalla Etelä-Suomen Sähkö Oy:n mastossa 170 metrin korkeudella merenpinnasta. Lähetyspaikan sijainti ilmoitettiin 24E43 61N30.

Lähteet 

Paikallisradiot
Peter Horton (laulaja)

Peter Horton (s. 19. syyskuuta 1941) on itävaltalainen laulaja, kitaristi ja kirjailija. Horton aloitti uransa Wienin poikakuorossa ja opiskeli pianonsoittoa sekä Wienin konservatoriossa klarinettia. Horton toimi nuorena myös Flamingos-yhtyeen laulajana ja basistina sekä opiskeli klassista laulua Stuttgartissa.

Hortonin ensimmäinen singlejulkaisu julkaistiin vuonna 1965. Horton edusti Itävaltaa Eurovision laulukilpailussa 1967 kappaleella Warum es hunderttausend Sterne gibt. Kappale sijoittui jaetulle 14. sijalle 17 kilpailijan joukosta. Horton osallistui myös Saksan euroviisukarsintaan 1972 kappaleella Wann kommt der Morgen, joka sijoittui karsinnassa jaetulle kuudennelle sijalle sekä 1975 kappaleella Am Fuß der Leiter, joka sijoittui karsinnassa 11:nneksi.

Vuosina 1980–1984 Horton esiintyi Sigi Schwabin kanssa duossa Guitarissimo. Vuonna 1985 Horton perusti duon Symphonic Fingers saksalais-bulgarialaisen pianisti Slava Kantcheffin kanssa. Horton on ollut naimisissa Kantcheffin kanssa vuosina 1986–2005 sekä uudestaan vuodesta 2016.

Horton julkaisi ensimmäisen kirjansa, aforismikirjan Die andere Saite vuonna 1978. Horton on julkaissut 17 kirjaa.

Lähteet
https://peter-horton.de/biografie

Viitteet

Itävaltalaiset laulajat
Itävallan euroviisuedustajat
Vuoden 1967 euroviisuedustajat
Vuonna 1941 syntyneet
Elävät henkilöt
Tarhapimpinellaruusut

Tarhapimpinellaruusut (Rosa Spinosissima-Ryhmä) on viljeltyjen ruusuristeymien lajikeryhmä. Ne ovat yleensä moninkertaisia risteymiä, joiden kantalajeja ei välttämättä tarkkaan tunneta, mutta ulkonäöstä tunnistettavana kantamuotona on laji pimpinellaruusu (Rosa spinosissima, syn. R. pimpinellifolia). Suomessa tunnetuin viljelty pimpinellaruusujen lajike juhannusruusu ('Plena') ei sen sijaan ole risteymäsyntyinen.

Lajikkeita 
Tarhapimpinellaruusuryhmän Suomessa viljeltyjä lajikkeita ovat muun muassa:
 morsionruusu (Rosa 'Juhannusmorsian')
 tylliruusu (Rosa 'Kerisalo')
 huviruusu (Rosa 'Linnanmäki')
 marsipaaniruusu (Rosa 'Marzipan')
 papulanruusu (Rosa 'Papula')
 suviruusu (Rosa 'Poppius')
 posliiniruusu (Rosa 'Posliinikaunotar')
 kirsikkaruusu (Rosa 'Red Nelly')
 kaihoruusu (Rosa 'Ristinummi')
 ruskelanruusu (Rosa 'Ruskela')
 tovenruusu (Rosa 'Tove Jansson')

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Rosa Pimpinellifolia-Ryhmä

Ruusulajikkeet
Identiteetti ja demokratia -puolue

Identiteetti ja demokratia on eurooppalainen puolue. Puolue kerää yhteen eurooppalaisia oikeistolaisia ja isänmaallisia puolueita, jotka puolustavat kansallista identiteettiä, rajapolitikkaa, oikeusvaltiota ja historiaa. Järjestön perusti alun perin Marine Le Pen vuonna 2014. Puolueen puheenjohtaja on belgialainen Gerolf Annemans.

Historia 
Puolueen parlamenttiryhmä ID-ryhmä perustettiin vuonna 2019, mutta puolue jäi parlamentissa ilman merkittäviä vastuupaikkoja. ID muodostettiin yhdistämään Euroopan parlamentin oikeistoa ja sen runkona ovat entiset ENF-ryhmän puolueet.

Politiikka 
ID-puolue korostaa yksittäisten valtioiden ja kansojen suvereniteettia ja vastustaa vallan siirtoa ylikansallisille päätöksentekoelimille. Puolue korostaa Euroopan kansojen yksilöllistä identiteetiä sekä oikeutta säätää rajavalvonnasta ja maahanmuutosta. Puolue korostaa jäsenvaltioiden ainutlaatuisuutta taloudellisessa, sosiaalisessa, kulttuurisessa ja alueellisessa mielessä.

ID-puolue korostaa yksilönvapauden ja sananvapauden merkitystä sekä digitaalisia vapauksia. ID-puolueen näkemyksen mukaan kulttuuri on poliittisen toiminnan ydin.

Jäsenet 
Seuraavat puolueet ovat ID-puolueen jäseniä:
 : Vapauspuolue
 : Vlaams Belang
 : Volya
 : Pohjoisen liitto, Lega per Salvini Premier
 : Itävallan vapauspuolue
 : Nea Dexia
 : Chega
 : Kansallinen liittouma
 : Me olemme perhe
 : Vapaus ja suora demokratia
 : Viron konservatiivinen kansanpuolue
 : For Britain

Lähteet 

Europuolueet
Rantabaari (5. tuotantokausi)

Suomalaisen Rantabaari-draamasarjan viidennen tuotantokauden julkaisu alkoi C More -suoratoistopalvelussa syyskuussa 2022. Aiemmilta kausilta mukana on 10 keskeistä hahmoa, joiden lisäksi sarjaan tulee useita uusia roolihenkilöitä.

Sarjaa julkaistaan C Moressa neljä jaksoa viikossa maanantaisin.

Rooleissa

Sivurooleissa

Jaksot

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Rantabaari
Tuotantokaudet
Vaclav Smil

Vaclav Smil (s.  9.12.1943, Plzeň) on kanadalainen emeritusprofessori ja tietokirjailija.

Elämäkerta 
Smil syntyi Plzeňissä vuonna 1943. Hän opiskeli Kaarlen yliopistossa ja suoritti luonnontieteiden tohtorin tutkinnon vuonna 1965. Hän suoritti asepalveluksen Tšekkoslovakian armeijan maantieteellisessä instituutissa 1966-67. Smil muutti Yhdysvaltohin vuonna 1969 ja suoritti maantieteen tohtorin tutkinnon Pennsylvanian osavaltionyliopistossa 1972. Siitä pitäen hän toimi Kanadassa Manitoban yliopistossa, ensin apulaisprofessorina, sitten professorina ja lopulta nimikkeellä distinguished professor of geography.

Kirjallinen tuotanto 
Smil on kirjoittanut ansiokkaita teoksia mm. ympäristöongelmista, ihmiskunnan resurssien ja energian käytöstä, ruuantuotannosta ja tekniikan historiasta.

Kunnianosoituksia 

 Member of the Order of Canada
 Helsingin yliopiston fi­lo­so­fi­sen tie­de­kun­nan kun­nia­toh­to­ri bio- ja ympäristötieteelliseltä alalta (2019).

Muuta 
Bill Gates on kertonut lukeneensa melkein kaikki Smilin kirjoittamat kirjat. Smil on yksi hänen suosikkikirjailijoistaan. Gates kirjoittaa blogiinsa arvosteluita Smilin kirjoista.

Kirjat

Aiheesta muualla 

 https://vaclavsmil.com/ Smilin kotisivut

Lähteet 

Tietokirjailijat
Mevlüt Çavuşoğlu

Mevlüt Çavuşoğlu (s. 5. helmikuuta 1968 Alanya) on turkkilainen Oikeus ja kehitys -puolueen (AKP) poliitikko.

Çavuşoğlu sai kandidaatin arvon kansainvälisissä suhteissa Ankaran yliopistosta vuonna 1988 ja valmistui maisteriksi taloustieteessä New Yorkin Long Islandin yliopistosta vuonna 1991. Hän suoritti myös asiantuntijuusohjelman Euroopan unionista Ankaran yliopiston Eurooppa-tutkimuskeskuksessa vuonna 1993. Çavuşoğlu kuului Oikeus ja kehitys -puolueen perustajajäseniin ja tuli valituksi sen parlamenttiedustajaksi 22., 23. ja 24. parlamenttikausille. Hän toimi tammikuusta joulukuuhun 2013 AKP:n varapuhemiehenä, joka vastasi ulkopolitiikasta.

Vuosiksi 2010–2012 Çavuşoğlu valittiin Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen puheenjohtajaksi. Hän oli ensimmäinen turkkilainen parlamentaarikko tässä virassa. Yleiskokouksen kunniapuheenjohtajan arvonimen hän sai vuonna 2014. Vuosina 2012–2014 hän oli yleiskokouksen edustajana Venetsian komissiossa.

Çavuşoğlu toimi joulukuusta 2013 elokuuhun 2014 Turkin EU-asioiden ministerinä ja pääneuvottelijana. Elokuussa 2014 hän sai nimityksen Turkin ulkoministeriksi.

Lähteet 

Turkkilaiset poliitikot
Ulkoministerit
Vuonna 1968 syntyneet
Elävät henkilöt
Zemppi-areena

Zemppi-areena on Kempeleessä sijaitseva vuonna 2017 valmistunut monitoimihalli. Areena sijaitsee noin kaksi kilometriä Kempeleen keskustaajamasta itään kauppakeskus Zeppeliniä vastapäätä.

Monitoimihallissa voi harrastaa erilaisia sisäliikuntalajeja, ja siellä järjestetään erilaisia tapahtumia. Hallin liikuntatilat ovat päivisin Kempeleen kunnan koulujen käytössä. Rakennuksessa on muun muassa Forenom-ketjun hotelli, keilahalli ja kuntosali.

Lähteet

Kempeleen rakennukset ja rakennelmat
Kempeleen urheilu
Petri Raivio

Petri Raivio  (s. 1979) on Ylen ajankohtaisohjelmien  toimittaja ja juontaja A-Studiossa maanantaisin. Hän on työskennellyt Ylen ulkomaantoimittajana, ja vuosina 2016–2019 hän oli Ylen EU-kirjeenvaihtajana Brysselissä.

Raivio asui teini-iässä kolme vuotta Belgiassa kun hänen isänsä oli siellä töissä, ja oppi sinä aikana ranskan kielen. Hän opiskeli 2000-luvun alussa Tampereen yliopistossa kansainvälistä politiikkaa, ja hänen opettajaan oli tuolloin muun muassa Mika Aaltola. Raivio valmistui maisteriksi vuonna 2008, ja hänen pro gradunsa käsitteli Darfurin konfliktia. Hän oli vuonna 2022 ollut siihen asti Ylellä töissä yli viisitoista vuotta; ulkomaantoimittajana ja vuosina 2016–2019 hän oli Ylen EU-kirjeenvaihtajana Brysselissä, A-Studiossa hän aloitti vähän ennen kun koronaviruspandemia alkoi. 

Raivio kirjoitti yhdessä toimittaja Anna Sarasteen kanssa tietokirjan Pitkät jäähyväiset – Reportaasi fossiili-Euroopan syrjäseuduilta, joka julkaistiin vuonna 2021. Kirja käsittelee Euroopan syrjäseutujen ihmisiä jotka tuntevat että ovat jääneet syrjään kun fossiilisten polttoaineiden, esimerkiksi turpeen ja ruskohiilen tuotantoa ajetaan alas, jotta ilmastotavoitteet saavutetaan, ja että he ovat globalisaation häviäjiä. Ilmastotavoitteiden vuoksi heidän vanhat elinkeinonsa ovat uhattuina, ja sen vuoksi Euroopassa suosituiksi nousseet populistipuolueet saavat heiltä protestiääniä.

Teokset

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 

Suomalaiset televisiotoimittajat
Suomalaiset juontajat
Suomalaiset tietokirjailijat
Vuonna 1979 syntyneet
Elävät henkilöt
Final Fantasy VII Rebirth

Final Fantasy VII Rebirth on Square Enixin kehityksessä oleva toimintaroolipeli. Peli on jatkoa Final Fantasy VII Remakelle ja toinen osa Final Fantasy VII:n kolmiosaisessa uusintaprojektissa. Peli julkaistaan talvella 2023-2024 PlayStation 5:lle.

Pelaaminen 
Pelin sisällöstä ei tiedetä vielä paljoa, mutta pelin taistelusysteemi on rungoltaan samanlainen kuin Final Fantasy VII Remakessa. Red XIII, joka oli Remakessa vieraileva hahmo, on Rebirthissa täysin pelaajan hallittavissa.

Tarina 
Pelin tarina jatkuu siitä, mihin Final Fantasy VII Remake päättyi. Cloud Strife, Tifa Lockhart, Barret Wallace, Aerith Gainsborough sekä Red XIII ovat paenneet Midgarista ja lähteneet jahtaamaan Sephirothia, jonka he uskovat tuhoavan planeetan. Yuffie Kisaragi on myös jättänyt Midgarin ja päättänyt etsiä uuden tiimin taistelemaan Shinraa vastaan.

Zack Fairilla on myös osansa tarinassa.

Kehitys 
Final Fantasy VII Rebirthin kehitys alkoi heti Remaken julkaisun jälkeen.

Lähteet 

Final Fantasy -pelit
Linda Rantanen

Linda Rantanen on suomalainen toimittaja ja kirjailija. Rantanen työskentelee Iltalehden toimittajana. Hän on kirjoittanut useita rikosaiheisia kirjoja sekä podcasteja.

Vuonna 2020 Rantanen julkaisi Kari Kanalan ja kriminologi Sari Sompin juontaman Uhrien ääni-podcastin, sekä kirjailija Max Seeckin juontaman Elämäntyönä rikos -podcastin. Vuonna 2021 hän teki yhteistyössä rikos- ja oikeustoimittaja Vera Miettisen kanssa ratkaisemattomia suomalaisia katoamisia ja rikoksia käsittelevän Selvittämättömät-podcastin.

Vuoden 2022 aikana Rantanen on julkaissut Supla-audiopalvelussa moniosaisen minisarjan Koodi 081, joka käsittelee Suomessa tapahtuneita kaappaustilanteita.

Kirjat 
 Musta raivo, Deadline Kustannus 2021
 Rikosten Rauma, Deadline Kustannus 2021
 Kun kukaan ei kuule, Deadline Kustannus 2022

Aiheesta muualla 
Linda Rantanen, Iltalehti
Iltalehti, Musta raivo
Laitilan Sanomat, Musta raivo
Länsi-Suomi, Rikosten Rauma

Suomalaiset rikoskirjailijat
Suomalaiset toimittajat
Elävät henkilöt
Syntymävuosi puuttuu