joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Pursunjärvi

Pursunjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Pyöreän järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järven etelärannassa on yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa ja rantoihin on rakennettu noin kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2831. Länsirannalla entisen Nummenkylän koulun alueella on uimaranta ja laituri.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,6 metriä mpy. Järvestä johtaa kaivettu oja ohi juoksevaan Ruokojokeen, joka yhtyy alempana Ootanjokeen ja joka laskee Lairoon.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Pursie järvi” ja sen ympäristö oli raivattu peltomaiksi. Peltoja hoitivat neljä torppaa ja järven länsipuolelta kulki ohitse Hämeen härkätie.

Lähteet 

Ruokojoen valuma-alue
Rengon järvet
Botin luomat artikkelit
Ruokojärvi (Hämeenlinna)

Ruokojärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 76 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee muutaman mäen keskellä Ruokojärvensuon, Paju- ja Porrsasuon puristuksessa. Vaimaroisen ja Valajärven kautta kylkeva harjujakso ohittaa järven sen koillispuolelta. Järven keskellä sijaitsee luotomainen autio saari. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,1 metriä mpy. Suurin osa järveen johdetuista ojista tulee Ruokojärvensuolta. Suon koillispuolella oleva harjujakson pohjavesi syöttää vettä suon kautta järveen. Järven laskuoja Riihioja lähteen sen eteläpäästä ja se yhtyy Metsäläistenojaan juuri ennen sen yhtymistä Ruokojokeen. Ruokojoki yhtyy Ootanjokeen, joka laskee Lairoon.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Rasko järvi”. Kartassa sen pohjoisrannat oli raivattu niityiksi ja etelärannassa oli jo muutama niitty. Järvi oli autio. Järven pohjoispuolella kulkevan Hämeen härkätien varressa oli kuusi torppaa,
joiden niityt ulottuivat järvelle. Vuoden 1961 peruskartassa oli rantaan rakennettu yksi mökki, mutta myöhemmin niitä oli jo yli 10.

Lähteet 

Ruokojoen valuma-alue
Rengon järvet
Botin luomat artikkelit
Raidonjärvi

Raidonjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se on syntynyt veden jäätyä lounaisrantaa seuraavan harjujakson taakse. Itärannalla sijaitsee ympäristöään korkeampi Santamäki. Järven kaakkoispää on kapeneva ja terävä lahti, jonka päästä lähtee sen laskujoki. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata kahta kohtaa lukuun ottamatta. Järven lähiympäristössä on toiminut kaksi maatilaa, mutta nykyään maatilat sijaitseva mäkien takana. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa ja muutama kiinteistö. Niille johtaa tiet Nummenkylän suunnalta valtatieltä 10 tulevalta tieltä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,4 metriä mpy. Viereiseltä Leskijärveltä laskee Raidonjärveen oja Santamäen juureen. Luoteesta tulee Pahasuon suunnalta luontainen puro Raidonpäähän. Sen valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Haaralammi, Tuiskulammi, Valkealampi ja Mustalampi. Raidonjärven laskujoki on Kortejoki, joka muuttuu alempana Ootanjoen nimiseksi ennen Lairoon laskemistaa.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ruidlo järvi”. Järvi oli asumaton, mutta Läskijärven rannalla olevasta torpasta viljeltiin järvien välistä peltoja. Yksi peltotilkku ulottui Raidonjärven rantaan asti.

Lähteet 

Ruokojoen valuma-alue
Rengon järvet
Botin luomat artikkelit
Leskijärvi

Leskijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se on muodoltaan lähes pyöreä ja sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. Järven rannoille asti on ulottuneet peltomaata, mutta pohjoisessa rannassa on soistuvaa metsämaata ja estelässä hiekkaharjua. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa, joiden peltoja sijaitsee järven ympäristössä. Rannoille on rakennettu kuuden vapaa-ajan asunnon rakennuksia. Niille johtaa tiet valtatieltä 10 tai siitä haarautuvilta kyläteiltä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,2 metriä mpy. Järveen laskee pieniä metsä-
tai pelto-ojia. Yksi ojista on Sotkalammin laskuoja. Sen laskuoja lähtee järven luoteisrannasta ja se laskee 750 metrin päähän Raidonjärveen. Vesi kulkeutuu siitä etenpäin Ruokojokea myöten Lairoon.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Läski järvi”. Silloin järvellä oli kaksi torppaa ja niiden pellot ja niityt. Hämeen härkätie ohitti järven vajaa puolen kilometrin päästä.

Lähteet 

Ruokojoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Sotkalammi (Hämeenlinna)

Sotkalammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa valtatien 10 varressa Nummenkylän kylän kohdalla sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen ympäristö on soistunutta metsämaata, jonka rantaviivan pituus on 850 metriä. Lampi on asumaton paitsi rannassa sijaitsevaa Sotkanlinnan tanssilavaa.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy. Lammesta on kaivettu oikaistu oja Leskijärveen.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 FaceBook: Sotkanlinnan tanssilava

Ruokojoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Haaralammi (Hattula)

Haaralammi  eli myös Haaralampi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lounaispuolella erämaassa sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee soistuneella metsäalueella Tuiskulammin kanssa samalla ojitetulla Pahasuolla. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio, mutta sen länsipuolelta kulkee suon ylitse metsäautotie. Hattulan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja on 100 metrin etäisyydellä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,5 metriä mpy. Lampeen on johdettu seitsemän suo-ojaa, joista yksi tuo vettä Valkealammista. Sen laskuoja lähtee sen luoteispäästä ja se laskee 2,5 kilometrin päässä Raidonjärveen.

Lähteet 

Ruokojoen valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Tuiskulammi

Tuiskulammi  tai myös Tuiskulampi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on ojitetulla Pahasuolla sijaitsevasta kahdesta lammesta läntisin. Toinen lampi on Haaralammi. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat kokonaan soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Haaralammin ohittava tie kulkee 150 metrin päässä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi Pahasuon ojista ja sen laskuoja, joka lähtee lammen itäpäästä, yhtyy pian Haaralammista lähtevään laskuojaan. Se laskee 2,5 kilometrin päässä Raidonjärveen.

Lähteet 

Ruokojoen valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Valkealammi (Hämeenlinna, Nummenkylä)

Valkealammi  eli myös Valkealampi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 5,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lampi sijaitsee suolla Mustalammin vieressä. Lampien välistä kulkee matala harjujakson osuus ja se erottaa lammet eri valuma-alueisiin. Lammessa on viisi saarta, joista kaksi on metsäsaaria ja muut suosaaria. Suurin saarista on halkaisijaltaan yli 50 metriä. Saaret ovat autiot. Valkealammin rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja se on soistunutta metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Nummenkylän ja Teuron väliseltä maantieltä. Hattulan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja käy lammesta alle 100 metrin päässä siitä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,5 metriä mpy. Sen laskuoja laskee 600 metrin päässä Pahasuolla sijaitsevaan Haaralammiin.

Lähteet 

Ruokojoen valuma-alue
Hattulasta Hämeenlinnaan liitetyn alueen järvet
Botin luomat artikkelit
Mustalammi (Hämeenlinna, Nummenkylä)

Mustalammi  tai myös Mustalampi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 13,9 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee suoalueella yhdessä viereisen Valkealammin kanssa. Lampien välissä kulkee matala harju, joka erottaa ne omiin valuma-alueisiinsa. Lammen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen soistuvaa metsämaata. Lammen pohjoisrantaan laskee harjun rinteet. Lammen rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Nummenkylän suunnalta.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy. Siihen on johdettu yli kymmenen suo-ojaa. Merkittävin niistä on ojitetulta Hirvilamminsuolta tuleva johto-oja. Lammen laskuoja lähtee mahdollisesti sen itäpäästä ja se laskee Karhumäensuolle.

Lähteet 

Ruokojoen valuma-alue
Hattulasta Hämeenlinnaan liitetyn alueen järvet
Botin luomat artikkelit
Karhulammi (Hattula)

Karhulammi  tai myös Karhulampi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Pahasuon pohjoispuolella. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne tule tietä, mutta Teuron ja Nummenkylän välinen maantie ohittaa sen alle 200 metrin päässä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja sen laskuoja lähtee lammesta etelään Pahasuolle. Pahasuon johto-oja laskee Tuiskulammiin.

Lähteet 

Ruokojoen valuma-alue
Hattulan järvet
Botin luomat artikkelit
Kuotolanjärvi

Kuotolanjärvi  on Kanta-Hämeessä Janakkalan kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi on Räikälänjoen läpivirtausjärvi, jota voidaan myös pitää joen järvimäisenä laajentumanakin. Se sijaitsee alavan maan alueella ja sen ympäristössä on vain yksi mäki Lystinmäki. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta rantametsää tai joissakin kohdin peltomaata. Järven itärannalla on tiheä vapa-ajan asuntojen rakennuskanta. Samassa yhteydessä sijaitsee myös Pappilanranta, jossa on yleinen uimaranta.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy., mikä on sama kuin yläpuolisella Viralanjärvellä ja alapuolisella Kernaalanjärvellä.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvellä ei ollut karttanimeä ja sen rannat oli raivattu niityiksi muualla paitsi lounaassa, missä sijaitsi Kuotalan talon pellot. Järven itäpuolella sijaitsi pappila ja tien toisella puolella kirkko. Vuoden 1962 peruskartassa Viralanjärvestä Kuotolanjärveen johtavaa jokea kutsuttiin Kesiäisjoeksi. Vuoden 1979 kartassa oli merkitty leirikeskus.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Janakkalan järvet
Botin luomat artikkelit
Viralanjärvi

Viralanjärvi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Viralan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 118 hehtaaria ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvi on kapea ja se asemoituu luode-kaakko-suuntaisesti. Järven luoteinen pää on Palsanlahti ja kaakkoinen pää Kirsta. Sen rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä ja kartan mukaan noin puolet rannoista ovat peltomaata ja loput metsämaata. Luoteispäässä sijaitsee Viralan kylä, mutta muuten on asutus haja-asutusta. Vapaa-ajan asuntoja on lähes 30. Kaakkoispäässä sijaitsee Viralan kartano.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, jonka Räikälänjoen alaosan alueeseen järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy.

Järveen laskee sen luoteispäähän Koskenjoki, joka on Suojärven laskujoki ja se johtaa Jokilanjoen tuoman veden eteenpäin. Sen luoteispäähän laskee myös Koskelanoja, joka on Lähdelammin laskuoja. Viralanjärvestä laskee lyhyt Kesiänjoki Kuotolanjärveen, joka vuorostaan laskee Räikälänjokea myöten Kernaalanjärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen kaakkoispäässä sijaitsi ”Wiralan” kylä, jonka pellot ulottuivat rantaan saakka. Muut rannat olivat niittyjä tai metsämaata. Luoteispään niittyjen takana sijaitsi muutama torppa. Vuoden 1979 peruskartassa oli järven luoteispäähän perustettu leirintäalue. Vielä vuoden 1989 kartassa Kesisäisjoen ylitti vanha Hämeenlinnan valtatie, mutta sen jälkeen sen rinnalle oli rakennettu moottoritie.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Janakkalan järvet
Botin luomat artikkelit
Lähdelammi

Lähdelammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Viralan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 15 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat alavaa metsämaata. Pohjoisessa sijaitsee maatalon pellot ja sen rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,6 metriä mpy. Sen pohjoisrantaan laskee Karanoja, joka tuo Hämeenlinnan puolelta Karanojanummella sijaitsevan jätteenkäsittelylaitoksen luota vesiä. Järven laskuoja on Koskelanoja, joka laskee parin kilometrin päässä Viralanjärven Palsanlahteen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli asumaton, mutta sen ympäristön suot sekä Karalanojan että Koskelanojan puronvarret oli raivattu niitylle. Vuoden 1962 peruskartassa ei järven rannassa ollut vielä mökkejä, mutta vuoden 1979 kartassa ne olivat jo olemassa.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Janakkalan järvet
Botin luomat artikkelit
Kuuslammi (Janakkala)

Kuuslammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa sijaitseva lähes umpeen kasvanut lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 0,1 hehtaaria ja sekosteikkoalue on 950 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se on kuivatettu järvi, josta on jäljellä kosteikon keskellä sijaitseva lampi, jonka rantaviivan pituus on 100 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä mpy. Järvi laskee nykyään Koskenjokeen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Kuuslampi”. Se oli suolla sijaitseva lampi, joka oli nykyisen kosteikon kokoinen lampi. Se laski alun perin Suojärveen, mutta järvenlaskun aikana sille kaitettiin laskuoja Viralanjärveen. Uusi laskuoja näkyy vuoden 1962 peruskartassa ja järvi on vuoden 1979 kartassa merkitty jo suoksi.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Janakkalan järvet
Botin luomat artikkelit
Koskenjoki (Janakkala)

Koskenjoki  tai myös Koskenjärvi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Myllynkylän kylän lähellä sijaitseva tekojärvi. Se on syntynyt, kun Koskenjoki on padottu vedenpinnan nostamiseksi.

Maantietoa 
Tekojärven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 50 metriä leveä. Sen pato sijaitsee Myllykylässä ja tekojärvi ulottuu Lanakoskelle asti. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Myllykylän pellot ulottuvat tekojärven rantaan asti.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on yli 85,2 metriä mpy.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa tekojärveä ei vielä esiinny, mutta vuoden 1962 peruskartassa se oli nykyisenlaisena olemassa.

Lähteet 

Räikälänjoen valuma-alue
Janakkalan järvet
Suomen tekojärvet
Botin luomat artikkelit
Euroopan konservatiivien ja reformistien allianssi

Euroopan konservatiivit ja reformistit (, lyh. ECR) on vuonna 2009 perustettu eurooppalainen EU-kriittinen ja konservatiivinen puolue.

Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmä on puolueen parlamentaarinen ryhmä Euroopan parlamentissa.

Politiikka ja ideologia 
Euroopan konservatiivit ja reformistit on konservatiivinen ja keskusta-oikeistolainen liike. Puolueen arvot on ilmaistu Reykjavikin julistuksessa. Puolue kertoo tukevansa yksilönvapautta, kansallista itsemäärämisoikeutta, parlamentaarista demokratiaa, yksityisomaisuuden suojaa, vapaata kauppaa, perhearvojen tukemista ja vallan hajauttamista.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 ACRE Europe 

Euroopan konservatiivien ja reformistien allianssi
Complete

Complete on Stonen boksijulkaisu, joka sisältää kaikki julkaistut albumit, singlet, "Get Stoned, Stay Stoned" DVD:n sekä CD-levyllisen demoja ja ennenjulkaisemattomia versioita. Lisäksi boxilla 2 ennenjulkaisematonta studiobiisiä sekä 36 sivuinen kirjanen. Boksin julkaisi Johanna Kustannus

Boksi nousi suomen virallisen listan sijalle 14.

Sisältö 
 CD1: Stone
 CD2: No Anaesthesia!
 CD3: Colours
 CD4: Emotional Playground
 CD5: Free
 CD6: Demos & Rarities
 CD7: Real Delusion / The Day of Death
 CD8: Back to the Stone Age / Symptom of the Universe
 CD9: Empty Suit / Friends / Empty Corner / Meat Mincing Machine
 DVD: Get Stoned, Stay Stoned

Kokoonpano 
 Janne Joutsenniemi – laulu, basso
 Roope Latvala – kitara
 Jiri Jalkanen – kitara
 Markku Niiranen – kitara
 Pekka Kasari – rummut

Arvostelut 
 Soundi: 
 Inferno: 
 Rumba:

Lähteet 

Vuoden 2013 kokoelma-albumit
Stonen albumit
Musiikkiboksit
Katinen

Katinen on Hämeenlinnan 17. kaupunginosa ja lähiöalue. Se sijaitsee keskustasta kaakkoon Katumajärven rannalla. Katisilla sijaitsee muun muassa Katisten kartano, Katisten työväentalo, urheilukenttä, pitseria ja uimaranta. Merkittävin asutus muodostuu kaupunginosan pohjoislaidalla sijaitsevasta Katisten lähiöstä. Kaupunginosan kautta kulkee valtatie 10.

Lähteet

Hämeenlinnan lähiöt
Eila Kumpuniemi

Eila Kumpuniemi on Ranualta kotoisin oleva suomalainen veteraaniurheilija ja voimanostaja. Kumpuniemellä ja hänen aviomiehellään Veli Kumpuniemellä on yhteensä lähes 300 SM-kilpailujen ja sitä korkeampien kisojen mitalia. Eila Kumpuniemi on valittu EPF Hall Of Fameen.

Vuonna 2016 hän voitti maailmanmestaruuden Tallinnassa masters-voimanoston MM-kilpailuissa. Samana vuonna Tšhekin Plzenissä käydyissä voimanoston masters-sarjan EM-kilpailuissa hän teki uuden Suomen ennätyksen ja voitti tuloksellaan Euroopan mestaruuden masters-sarjassa. 70-vuotiaiden 52-kiloisten sarjassa kisannut Kumpuniemi nosti yhteistuloksen 258,5 kilogrammaa. Hän teki jalkakyykyssä tuloksen 98,5 kiloa, penkkipunnerruksessa 50,0 kiloa ja maastavedossa 110,0 kiloa. Jalkakyykyssä hän paransi puolella kilolla omissa nimissään ollutta ikäluokan maailmanennätystä. Hän oli kilpailun aikaan 73-vuotias.

Lähteet 

Suomalaiset voimanostajat
Elävät henkilöt
Kantola (Hämeenlinna)

Kantola on Hämeenlinnan 19. kaupunginosa, joka sijaitsee keskustasta katsoen etelässä, Vanajaveden toisella puolella. Kantola koostuu pääosin 1950-luvulta alkaen rakentuneesta teollisuusalueesta sekä pienestä asuinalueesta, jossa on kaksi kerrostaloa ja noin 15 pientaloa. Tulevaisuudessa kaupunki on kaavaillut Kantolaan lisää asumista ja palveluja teollisuustoiminnan väistyessä hitaasti pois alueelta. Kaupunginosassa sijaitsevat muun muassa vuonna 2014 avattu Kantolan tapahtumapuisto, Kantolanniemen siirtolapuutarha, Hämeenlinnan kiipeilykeskus Hänkki, Lihateollisuuden tutkimuskeskus sekä Hämeen Sanomien toimitalo. Suurimmat Kantolassa nykyään toimivat teollisuuslaitokset ovat Lujabetonin betonitehdas ja Vanajan Keksien keksitehdas eli entinen OTK:n omistama, vuonna 1960 perustettu Kantolan Keksi. Niiden lisäksi alueella on muun muassa auto- ja rautakauppoja. Kantolan eteläosassa sijaitsevat viljasiilot ympäröivine rakennuksineen ovat eräitä Hämeenlinnan korkeimmista rakennuksista.

Historiaa

Kantolan rautakautiset polttokenttäkalmistot on merkitty muinaismuistoiksi.

1700-luvulla Kantolaniemen alueella oli peltoja, harjanteella metsää ja rannoilla niittyjä. Niemen koko itäosa oli kosteaa niittyä. 1800-luvulla Kantolanniemeä hallitsi Kantolan tila, joka oli osa Vanajan piispankartanoa. Nykyisin siitä on jäljellä enää 1800-luvun lopun kivinavetta. Vuonna 1933 niemen kärkeen rakennettiin 7,8 hehtaarin kokoinen siirtolapuutarha.

Kantolanniemi alkoi teollistua 1930-luvulla, ja kehitys vain kiihtyi sotien jälkeen. OTK:n Puu Osakeyhtiön (vuodesta 1964 Sotka Oy) tehtaat valmistuivat 1948–1949 ja OTK:n Hämeenlinnan mylly (Vanajan mylly), rehutehdas ja jakeluvarasto 1950-luvulla. Vuosikymmenen keskivaiheilla nousi myös Lihateollisuuden tutkimuskeskuksen punatiilinen toimitalo Luukkaankadulle ja Maustepalvelu Oy:n toimitilat. Kantolan keksitehdas ja viljasiilot valmistuivat 1960.

Kantolan siiloihin valmistui syyskuussa 2017 Pohjoismaiden suurin seinämaalaus eli muraali. Sen on tehnyt australialainen taiteilija Guido van Helten. Viljasiilot omistaa nykyisin valtionyhtiö Suomen Viljava Oy.

Lähteet
Jukka Lehtinen (urheiluvaikuttaja)

Johan (Jukka) Lehtinen (17. maaliskuuta 1905 Pusula – 16. syyskuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen yleisurheilun urheilujohtaja ja toimitusjohtaja.

Lehtinen toimi Suomen Urheiluliiton (SUL) johtotehtävissä 24 vuotta vuosina 1949–1972. Hän kuului myös Suomen Valtakunnan Urheiluliiton (SVUL) liittohallitukseen. Hän oli yleisurheilun yhteistoimintavaliokunnan puheenjohtajana vuosina 1950–1957. Poliittinen vastakkainasettelu SVUL:n ja Työväen urheiluliiton (TUL) välillä oli tuolloin vahvana. Lehtinen toimi vahvasti myös yleisurheilun teknisen valiokunnan eli yleisurheilun järjestely- ja tuomaritoiminnan kehittämisessä. Tässä roolissa hän osallistui myös Kansainvälisen yleisurheiluliiton IAAF:n teknisen valiokunnan toimintaan vuosina 1965–1972. Hänelle myönnettiin vuonna 1972 IAAF:n kunniajäsenyys. Hän toimi SUL:n varapuheenjohtajana vuosina 1964–1972. Vuoden 1971 Helsingissä järjestetyissä yleisurheilun EM-kisoissa Lehtinen toimi järjestelytoimikunnan puheenjohtajana. Omana seuranaan Lehtisellä oli Helsingin Kisa-Veikot (HKV), jonka puheenjohtajana hän toimi vuosina 1954–1962. Tänä aikana HKV hänen johdollaan loi yhteistyössä Apu-lehden kanssa Helsingin olympiastadionille kansainvälisen yleisurheilutapahtuman Maailmankisat, jotka järjestettiin ensimmäisen kerran 1959. Vuoden 1969 Ateenan yleisurheilun EM-kisoissa hän oli ylituomarina ja juryn jäsenenä. Lisäksi Lehtinen oli Yleisurheilun tuki-säätiön puheenjohtaja ja Stadion-säätiön hallituksen jäsen.

Lehtinen toimi vuosina 1938–1949 Oy Paperitarvikkeen ja vuodesta 1945 Pohjoismaiden Myyntikonttori Oy:n toimitusjohtajana. Hän oli myös lakkitehdas Silfan toimitusjohtaja. Hänelle myönnettiin sosiaalineuvoksen arvonimi.

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset yleisurheiluvaikuttajat
Suomalaiset yleisurheiluvalmentajat
Vuonna 1905 syntyneet
Vuonna 1979 kuolleet
Carl Fogarty

Carl George Fogarty (s. 1. heinäkuuta 1965 Blackburn, Lancashire, Englanti) on brittiläinen uransa lopettanut ratamoottoripyöräilijä. Hän on Superbiken nelinkertainen maailmanmestari ja voittanut eniten kilpailuja Superbikessa. Fogarty on kilpaillut myös satunnaisesti 500-kuutioisissa 1990-luvulla.

Hänen isänsä George Fogarty oli myös ratamoottoripyöräilijä.

Lähteet

Brittiläiset ratamoottoripyöräilijät
Vuonna 1965 syntyneet
Elävät henkilöt
Brønnøysunds avis

Brønnøysunds Avis on norjalainen lehti, joka ilmestyy Brønnøysundissa Nordlandin läänissä. Lehden päätoimittaja on ollut vuodesta 2012 Matti Riesto. Hänen edeltäjänsä oli Anita Gustavsen. Lehden suurin osakkeenomistaja on Harstad Tidende Gruppen.

Brønnøysunds Avis oli ensimmäinen norjalainen sanomalehti, joka perusti verkkolehden. Verkkolehti alkoi ilmestyä  6. maaliskuuta 1995.  Dagbladet aloitti verkkolehden kahden päivän kuluttua. Vastuu verkkolehden perustamiseta on Petter Stephan Krokaan, joka on hyvin kiinnostunut tietotekniikasta.

Levikki
Mediebedriftenes Landsforeningin ilmoittamat vahvistetut nettolevikit ovat
 2006: 4 450
 2007: 4 472
 2008: 4 516
 2009: 4 306
 2010: 4 035
 2011: 3 955
 2012: 3 922
 2013: 3 874
 2014: 3 781
 2015: 3 621
 2016: 3 442

Lähteet

Norjalaiset sanomalehdet
Ride (videopeli)

Ride on Milestonen kehittämä ja julkaisema moottoripyöräaiheinen ajopeli. Peli on julkaistu vuonna 2015 PlayStation 3:lle, PlayStation 4:lle, Xbox 360:lle, Xbox Onelle ja Microsoft Windowsille.

Pelattavuus
Peli sisältää erilaisia katupyöriä 1980-, 1990- ja 2000-luvulta aina 2014 vuoden puoleen väliin asti julkaistuja moottoripyöriä. Mukana on 113 moottoripyörää tunnetuilta valmistajilta Aprilia, Bimota, BMW, Ducati, EBR, Honda, Kawasaki, KTM, MV Agusta, Suzuki, Triumph ja Yamaha. Pelissä on myös neljätoista erilaista rataa, joista puolet on kuvitteellisia ratoja ja puolet aitoja kilparatoja.

Pelissä on seitsemän erilaista pelitilaa World Tour, Single Race, Championship, Time Trial, Track Day Challenge, Drag Race ja Endurance.  

World Tourissa pelaaja ajaa kilpaa omalla kuljettajalla läpi erilaisia kilpailuja, joista hän saa lisää rahaa, joilla voi ostaa uusia moottoripyöriä, virittää moottoripyöriään ostamalla esimerkiksi parempia osia, kuten jarrulevyjä ja jousituksia, sekä ajovarusteita. Kilpailut vaihtelevat pyörien luokkien mukaan, kuten nakupyörille ja supersport pyörille on omia sarjoja, sekä historiallisille ja uudemmille superpyörille omia kilpailutehtäviä. Myös ratapyörille on omat kilpailut. Menestyksen myötä pelaajan kansainvälinen ranking sijoitus paranee.

Single Race on yksittäinen kilpailu, jossa pelaaja saa valita haluamansa radan ja moottoripyörän, jolla ajaa kilpaa. Kilpailijoita voi olla enimmillään 16.

Championship on 16 kuljettajan mestaruuskausi, jossa kilpaillaan vähintään kolmessa tai useammassa kilpailussa mestaruudesta.

Time Trial keskittyy pelkästään aikaa vastaan ajamiseen, jossa pelaaja yrittää rikkoa omia rataennätyksiä ja halutessaan kilpailla maailmalla muiden pelaajien ennätyksiä vastaan.

Track Day Challenge keskittyy pelkästään ohittamiseen, jossa pelaajan on ohitettava mahdollisimman monta kilpailijaa tiettyyn aikaan mennessä.

Drag Race on kiihdytysajoa, jossa tarkoituksena on kiihdyttää oikeaaikaisesti suoralla radalla ja ajaa maaliin voittajana mahdollisimman nopealla ajalla.

Endurance on kahden kuljettajan välinen taistelu, jossa molemmat ajavat kilpaa voitosta samalla pyörällä ja samalla pitkällä radalla.

Radat

Jatko-osa ja spin-off
27. toukokuuta 2016 Milestone ilmoitti trailerin kanssa julkaisevansa jatko-osan Ride 2, jossa tulisi olemaan yli 200 moottoripyörää. Peli julkaistiin 7. lokakuuta 2016 Windowsille ja Xbox Onelle, kun Playstation 4:lle se julkaistiin 14. helmikuuta 2017.

Ennen jatko-osaa Milestone julkaisi 9. kesäkuuta 2016 spin-off-pelin Ducati: 90th Anniversary, joka keskittyy pelkästään Ducatin pyöriin aina 1950-luvulta 2015 vuoteen saakka. Mukana on myös ratakilpapyöriä Superbike- ja MotoGP-sarjoista.

Lähteet

Aiheesta muualla
 
Viralliset sivut  ja 

Vuoden 2015 videopelit
Ajopelit
PlayStation 3 -pelit
PlayStation 4 -pelit
Xbox One -pelit
Windows-pelit
Rise, O Voices of Rhodesia

Rise, O Voices of Rhodesia (tai Voices of Rhodesia) oli tunnustamattoman valtion Rhodesian kansallislaulu vuodesta 1974 vuoteen 1979. Laulun sävelenä oli Ludwig van Beethovenin Oodi ilolle, josta tuli myöhemmin Euroopan neuvoston nimissä virallisesti Euroopan hymni.

Sanat
Rise, O voices of Rhodesia, 
God may we Thy bounty share. 
Give us strength to face all danger, 
And where challenge is, to dare. 
Guide us, Lord, to wise decision, 
Ever of Thy grace aware, 
Oh, let our hearts beat bravely always 
For this land within Thy care. 

Rise, O voices of Rhodesia, 
Bringing her your proud acclaim, 
Grandly echoing through the mountains, 
Rolling o’er the far flung plain. 
Roaring in the mighty rivers, 
Joining in one grand refrain, 
Ascending to the sunlit heavens, 
Telling of her honoured name. 

Afrikkalainen musiikki
Historialliset kansallislaulut
Gambia (Commonwealth realm)

Gambian Commonwealth realm oli nykyisen Gambian tasavallan edeltäjä ja itsenäinen valtio, joka oli olemassa vuosien 1965 ja 1970 välillä.

Hallinto
Kun Britannian valta Gambiassa loppui vuonna 1965, myönnettiin valtiolle itsenäisyys Commonwealth realmina. Yhdistyneen kuningaskunnan monarkki, kuningatar Elisabet II, pysyi Gambian valtionpäämiehenä. Valtionpäämiestä maassa edusti Gambian kenraalikuvernööri. Gambian ollessa Commonwealth realmina kaksi kenraalikuvernööriä edusti kuningatar Elisabetia: 

 John Warburton Paul (18. helmikuuta 1965 – 9. helmikuuta 1966)
 Farimang Mamadi Singateh (9. helmikuuta 1966 – 24. huhtikuuta 1970)

Commonwealth realmista Gambian tasavallaksi
Dawda Jawarasta, joka oli toiminut Gambian pääministerinä sekä hallituksen päämiehenä vuodesta 1965, tuli monarkian lakkauttamisen jälkeen Gambian ensimmäinen presidentti vuonna 1970.

Lähteet

Afrikan entiset monarkiat
Entiset Commonwealth realm -valtiot
Gambian historia
DBASE

dBASE (myös tyyliteltynä dBase) on Ashton-Tate-yrityksen varhainen tietokantaohjelmisto, joka on julkaistu vuonna 1980 CP/M-alustalle.

Ohjelmistoon kuuluivat tietokantamoottori, kyselyjärjestelmä, lomakejärjestelmä ja oma ohjelmointikielensä.

Lähteet 

Tietokantojen hallintajärjestelmät
Rationaalit (temperamentti)

Rationaalinen temperamentti on yksi neljästä David Keirseyn määrittelemästä temperamentista. Se korreloi Myers–Briggsin tyyppi-indikaattorissa kirjainten NT (intuitiivinen–ajatteleva) kanssa ja koostuu seuraavista roolivarianteista (lueteltu niitä vastaavien MBTI-kirjainyhdistelmien kanssa): INTP, ENTP, INTJ ja ENTJ. Temperamentti on vain 10 prosentilla väestöstä, joten se on pienin temperamenttiryhmä.

Rationaalinen temperamentti on tietoa etsivä temperametti, ja rationaalit luottavat eniten logiikkaan. Rationaalit nojaavat ensisijaisesti objektiivisiin havaintoihin ja faktuaaliseen analyysiin, eikä tunteilla ole sijaa rationaalin ajatuksenkulussa. 

Rationaalit kiinnostuvat systeemeistä. Ne voivat olla niin esimerkiksi luonnontieteellisiä, teknillisiä, biologisia, psykologisia kuin yhteiskunnallisiakin systeemejä. Rationaalit näkevät maailman pragmaattisesti, eivätkä arvosta sosiaalisia normeja ja sentimentaalisuutta. Monet rationaalit ovat moraalirelativisteja eivätkä näe absoluuttisen hyvän ja pahan olemassaoloa. 

Rationaalien itsekunnioitus perustuu heidän riippumattomuuteensa ja itseluottamus loogisen päättelyn toimivuuteen. Romanttisissa parisuhteissa rationaalit haluavat mielenystävän, jonka kanssa he voivat keskustella kiinnostaviksi kokemistaan aiheista, jotka tyypillisesti ovat teoreettisia ja abstrakteja. Vanhempina rationaalit arvostavat eniten lasta, joka osaa ajatella omilla aivoillaan. 

Stressaantuneina rationaalit saattavat työntää syrjään ja rationalisoida tunteitaan niiden käsittelyn sijaan. Alhaisen tunnollisuuden rationaaleilla (INTP ja ENTP) idean toteutus on stressaavaa ja hyväkin idea saattaa siksi jäädä kokonaan toteuttamatta. Korkean tunnollisuuden rationaaleilla (INTJ ja ENTJ) aiheutuu stressiä pitkän aikavälin suunnitelmien suistumisesta raiteiltaan.

Muut temparamentit 
 Idealistit
 Käsityöläiset
 Vartijat

Lähteet 

Persoonallisuustyypit
Aprilia RSV4

Aprilia RSV4 on Aprilian valmistama urheilullinen moottoripyörämalli ja merkin laivalippumalli. Se esiteltiin 22. helmikuuta 2008 kansainvälisellä Piaggio yhtiön näyttelyssä Milanossa. RSV4 on RSV1000R mallin seuraaja.

RSV4 käyttää 65 asteen 999.6 kuutioista V4-moottoria, joka on Aprilian ensimmäinen tuottama nelisylinterinen moottori. Tehtaan mukaan pyörän moottori rakennettiin yksinomaan Superbike luokkaa varten ja moottori tuottaa kilpailusäädöillä yli 200 hevosvoimaa.

Pyörästä on kaksi mallia RSV4 Factory ja RSV4 R. 2016 julkaistiin kaksi uutta versiota RSV4 RR ja rajallinen määrä RSV4 RF versiota. Uudet versiot päivitettiin hyväksikäyttäen Superbiken uusia sääntömuutoksia. Malleihin saatiin lisää tehoa, kevyempi paino, paranneltu ohjattavuus ja elektroniikka.

Moottoriurheilussa
Max Biaggi ajoi RSV4:lla Superbike mestariksi 2010 ja 2012.

Lähteet

RSV4
2000-vuosikymmenen moottoripyörät
BuzzFeed

BuzzFeed on yhdysvaltalainen Internetissä toimiva mediayhtiö, jonka kotipaikkakuntana on New York. Yhtiö keskittyy artikkeleissaan digitaaliseen mediaan ja digitaaliseen teknologiaan. BuzzFeedin perustivat Jonah Peretti ja John S. Johnson III vuonna 2006. Kenneth Lerer, joka oli yksi The Huffington Postin perustajista, oli myös mukana perustamassa ja investoimassa BuzzFeediin ja toimii nykyään yhtiön puheenjohtajana. Joulukuun alussa 2021 BuzzFeed listautui Nasdaq-teknologiapörssiin New Yorkissa.

Yhtiö on kasvanut maailmanlaajuiseksi mediayhtiöksi ja tuottaa reportaasia politiikkaan, tee se itse -asioihin, eläimiin ja liike-elämään liittyvistä asioista. Vuoden 2011 lopulla Politico-lehden Ben Smith palkattiin lehden päätoimittajaksi laajentamaan sisältöä vakavampaan journalismiin ja reportaasiin. Sivustoa on syytetty plagioinnista.

Sisältö
BuzzFeed luo sisältöä päivittäin. Suositut sisällön muotoja ovat esimerkiksi listat, videot ja kyselyt. Tämäntyyppisen sisällön tyyli on inspiroinut parodianettisivuja kuten ClickHole.

Uutiset
BuzzFeedin uutisosasto alkoi joulukuussa 2011. Vuonna 2013 Pulitzer-palkinnon voittaja Mark Schoofs palkattiin tutkivan journalismin osaston johtajaksi.

Lähteet

Aiheesta muualla

BuzzFeedin viralliset kotisivut 

Blogit
Yhdysvaltalaiset pörssiyhtiöt
Yhdysvaltalaiset viestintäyhtiöt
Jacob Beser

Jacob "Jake" Beser (15. toukokuuta 1921 – 16. kesäkuuta 1992) oli yhdysvaltalainen sotilashenkilö. Hän toimi tutkaoperaattorina eli niin kutsuttuna ELSO, tai ECM-upseerina sekä Hiroshiman että   Nagasakin pommituksissa. Beser oli ainoa, joka toimi aktiivisti pommitustehtävään liittyen, molemmissa pommin pudottaneissa pommikoneissa: joita olivat Enola Gay sekä Bockscar. Hänen tehtävänään oli tunnistaa niin kutsutut haitalliset, taikka vaaralliset vihollisen eli japanilaisten käyttämien tutkien signaalit, sekä "pystyä kääntämään ne sivuun" (ECM = Elektroniset vastatoimet, Electronic countermeasures). Atomipommeissa oli pienoistutka, eli lähisytytin joka mittasi etäisyyttä maan pinnasta. Se räjäytti pommin: ollen samalla viimeisin, kolmiosaisesta pommin varmistinkoneistosta tietyllä säädetyllä määräkorkeudella eli 1 850 jalan taikka 550–580 metrin korkeudessa.

Projekti Albertan eli Manhattan-projektiin liittyvän lentokoulutusvaiheen aikaan Utahin Wendoverissa, Beser pyrki hakeutumaan Natsi-Saksaan suuntautuviin pommitustehtäviin. Hänen pyyntöihinsä ei suostuttu. Myös toiveensa päästä tavanomaisen eli konventionaalisen pommituskoneen miehistön lentotehtävään, Japanin ilmatilaan oli eversti Paul Tibbets jyrkästi senkin häneltä kieltänyt.

Tieteelliseltä taustaltaan Jacob Beser oli käynyt Johns Hopkinsin yliopiston. Beser oli etnisesti juutalainen, mikä näkyi tunnuksena "H" (Hebrew) hänen tunnuslevyssään. Pommitustehtävien jälkeen hän toimi usein koollekutsujana lentomiehistöjen vuositapahtumissa sekä muissa muistotapahtumissa ja niihin liittyvissä vastaavissa tehtävissä. Thomasin ja Wittsin teos mainitsee Jacob Beserin kotipaikkana olleen Baltimoren Marylandissa. Sotilasarvoltaan Beser oli luutnantti.

Lähteet

http://www.nytimes.com/1992/06/20/obituaries/jacob-beser-dies-at-71-flew-a-bomb-missions.html
https://airforce.togetherweserved.com/usaf/servlet/tws.webapp.WebApp?cmd=PublicUnitProfile&type=Unit&ID=1166 Luettu 27.7.2017.
http://manhattanprojectvoices.org/oral-histories/jacob-besers-lecture Luettu 27.7.2017.

Hiroshiman ja Nagasakin pommitukset
Yhdysvaltalaiset sotilaat
Vuonna 1921 syntyneet
Vuonna 1992 kuolleet
Viktor Hintz

Karl Viktor (K. V.) Hintz (10. huhtikuuta 1888 Tiukka – 7. kesäkuuta 1972 Kristiinankaupunki) oli suomalainen poliitikko. Hintz toimi RKP:n kansanedustajana vuosina 1929–1930 edustaen Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä. Hintz toimi myös Tiukan kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hintz toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1931. Siviiliammatiltaan Hintz oli maanviljelijä ja hän toimi viljelijänä Tiukassa. Hintz toimi myös Tiukan osuuskaupan hoitajana 1914–1920 ja Tiukan kunnansihteerinä ja rahastonhoitajana 1921–1937. Hintzin vanhemmat olivat maanviljelijä Karl Johan Eriksson ja Wilhelmina Andersdotter. Hintzin puoliso vuodesta 1915 oli Amanda Vilhelmina Thomasfolk.

Lähteet 

Kansanedustajat
Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot
Tiukan kunnanvaltuutetut
Vaasan läänin eteläinen vaalipiiri
Vuonna 1888 syntyneet
Vuonna 1972 kuolleet
Laestadianernas Fridsföreningars Förbund

Laestadianernas Fridsföreningars Förbund r.f. (lyhennetään LFF) on ruotsinkielisten ja kaksikielisten lestadiolaisten rukoushuoneyhdistysten muodostama organisaatio Suomessa. Järjestöllä on kahdeksan jäsenyhdistystä Pohjanmaalla ja yksi Helsingissä. Jäsenyhdistykset ovat itsenäisiä ja päättävät omista asioistaan, kun taas LFF koordinoi yhteisiä työmuotoja, kuten lähetystyötä. LFF julkaisee myös lehteä, jonka nimi on Sions Missionstidning (suomennettuna Siionin Lähetyslehti). LFF toimii yhteistyössä suomenkielisen sisarjärjestönsä Lähetysyhdistys Rauhan Sanan (LYRS) kanssa, sekä norjalaisten ja ruotsalaisten itälestadiolaisen haaran organisaatioiden kanssa.

Aiheesta muualla 
 Järjestön kotisivut (suomeksi)

Lestadiolaisuus
Suomenruotsalainen kulttuuri
Suomalaiset kristilliset järjestöt
Helsingin raitiolinjat

Helsingin raitioliikenne on osa HSL:n joukkoliikenneverkkoa. Se koostuu kymmenestä linjasta, jotka on merkitty numeroin 1–10. Liikennöintinsä aloittaa 2020-luvun aikana myös uudet linjat 11–13 sekä pikaraitiotie 550.

Käytössä olevat 

14. joulukuuta 2020 Helsingin raitioliikenteessä otettiin viimeksi käyttöön uusittu raitiolinjasto. Matka-aika riippuu matka-ajankohdasta, taulukossa lyhin HSL:n ilmoittama matka-aika.

Linjojen pysäkit

Hankkeet 

Alla olevissa taulukoissa on sekä kaikkien nykyisen raitioverkoston linjojen laajennukset että pikaraitiotiehankkeet.

Rakenteilla

Suunnitteilla

Käytöstä poistuneet 
Taulukossa ovat lakkautetut linjat sekä nykyisten linjojen aikaisemmat, nykyisestä oleellisesti poikkeavat reitit. Lyhytaikaiset poikkeusreitit ja vähäiset reittikatujen muutokset eivät ole mukana.

Lähteet 

raitiolinjat
Suomen raitioliikenne
People’s Movement for Democratic Change

People’s Movement for Democratic Change (PMDC) on sierraleonelainen sosiaaliliberaali puolue. Puolue rekisteröitiin viralliseksi puolueeksi 19. tammikuuta 2006. Puoluetta johtaa Sierra Leonen toisen pääministerin Albert Margain poika Charles Margai. Charles Margai on myös Sierra Leonen ensimmäisen pääministerin Milton Margain veljenpoika.

Liberaalit puolueet
Sierraleonelaiset puolueet
Inter Club d'Escaldes

Inter Club d'Escaldes on jalkapalloseura Escaldes-Engordanyn kunnasta. Seura pelaa Andorran korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisióssa, jonne nousi kaudeksi 2017–18. Se on voittanut Andorran mestaruuden kahdesti vuosina 2020, 2021 ja 2022.

Lähteet

Andorralaiset jalkapalloseurat
Vice

Vice voi tarkoittaa seuraavia: 

VICE, avoimeen lähdekoodiin perustuva emulaattori
Vice, kanadalais-yhdysvaltalainen aikakauslehti
Miami Vice, yhdysvaltalainen televisiosarja
Miami Vice, televisiosarjasta sovitettu yhdysvaltalainen elokuva
Grand Theft Auto: Vice City, Rockstar Gamesin kehittämä videopeli
Grand Theft Auto: Vice City Stories, Rockstar Gamesin kehittämä videopeli
Vice City, edellä mainituissa peleissä esiintyvä kuvitteellinen kaupunki
Vice Lords, yhdysvaltalainen katujengi
Vice Vukov (1936–2008) kroatialainen laulaja ja poliitikko
Inherent Vice, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2014
Vice – vallan oikeat kasvot, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2018.
Icon for Hire

Icon for Hire on yhdysvaltalainen rockyhtye, joka perustettiin  Decaturissa, Illinoissa vuonna 2007. Yhtyeen nykyiset jäsenet ovat laulaja Ariel Bloomer ja kitaristi Shawn Jump. He julkaisivat kaksi EP:tä ennen kuin siirtyivät Tooth & Nail Records -levy-yhtiöön. Yhtye on julkaisi levy-yhtiön kautta kaksi ensimmäistä albumia; Scripted vuonna 2011 ja Icon for Hire vuonna 2013. Kolmas albumi You Can't Kill Us julkaistiin itsenäisesti vuonna 2016.

Jäsenet 
Nykyiset
 Ariel Bloomer – laulu (2007–)
 Shawn Jump – kitara, koskettimet (2007–)

Entiset
 Joshua Davis – basso, murinalaulu (2007–2009)
 Adam Kronshagen – rummut (2007–2015, 2016)

Sessiomuusikot
 Josh Kincheloe – basso, taustalaulu (2011–2016)
 Shane Wise – rummut (2016)
 Ryan Seaman – rummut, taustalaulu (2017–)

Diskografia

Albumit
Scripted (2011)
Icon for Hire (2013)
You Can't Kill Us (2016)
Still Can't Kill Us: Acoustic Sessions (2018)
Amorphous (2021)

EP:t
Icon For Hire EP (2008)
The Grey EP (2009)
Now You Know EP (2015)

Singlet

Lähteet 

Yhdysvaltalaiset alternative rock -yhtyeet
Yhdysvaltalaiset alternative metal -yhtyeet
Pop punk -yhtyeet
Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut 2017

Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut 2017 olivat historian 22. maailmanmestaruuskilpailut ja 11. naisten MM-kisat. Ne järjestettiin Slovakian Bratislavassa 1.–9. joulukuuta 2017.

Turnauksen voitti Ruotsi kaatamalla tasaisessa finaalissa Suomen maalein 6–5 voittolaukauskilpailun kautta. Pronssiottelussa Sveitsi voitti Tšekin maalein 3–2.

Turnauksen arvokkaimman pelaajan tittelin (ASICS Golden Floorball Shoe MVP Trophy) sai ruotsin Emelie Wibron.

Sveitsin Corin Ruttimann sai 40 maalia täyteen MM-tasolla, joka on uusi ennätys.

Otteluareenat

Alkusarja 
Kisojen lohkojaot arvottiin Bratislavassa naistenpäivänä 8. maaliskuuta 2017.

Lohkon A sarjataulukko

Lohkon B sarjataulukko

Lohkon C sarjataulukko

Lohkon D sarjataulukko

Sijoitus- ja mitaliottelut 
1. kierros

Puolivälierät

Välierät

Pronssiottelu

Loppuottelu

Sijoituspelit

Sijat 13–16

Sijat 15–16

Sijat 13–14

Sijat 9–12

Sijat 11–12

Sijat 9–10

Sijat 5–8

Sijat 7–8

Sijat 5–6

Lopputulokset

Pistepörssi

Tähdistökentällinen 
Emelie Wibron  • Corin Rüttimann  • Paulina Hudakova 
Moa Tschöp  • My Kippilä 
Tiltu Siltanen

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kisojen tietopaketti IFF:n sivuilla 

2017
Maailmanmestaruuskilpailut naisten
Bratislavan urheilu
Kaiser-luokka (taistelulaiva)

Kaiser-luokka oli Saksan keisarikunnan laivaston viiden dreadnought-taistelulaivan muodostama alusluokka, jonka alukset palvelivat ensimmäisessä maailmansodassa.

Luokan nimikkoaluksen SMS Kaiserin rakennustyöt aloitettiin syksyllä 1909 Kaiserliche Werft Kielillä ja muiden alusten vuoden 1910 kuluessa. Alukset otettiin käyttöön 1912–1913. Kaikki alukset selviytyivät sodasta ja niiden kohtaloksi tuli upottaminen 21. kesäkuuta 1919 Scapa Flow'ssa.

Suunnittelu 
Luokan alukset olivat ensimmäisiä, joissa käytettiin höyryturbiineita. SMS Kaiser ja SMS Kaiserin varustettiin Parsonsin valmistamilla turbiineilla. Saksa pyrki eroon Parsonsin turbiinimonopolista ja muissa aluksissa käytettiin AEG-Curtisin ja Schichaun valmistamia turbiineja. Kolme turbiinia mahdollisti alusten 21 solmun nopeuden.

Aseistus 
Luokan pääaseina oli kymmenen 30,5 cm SK L/50 -tykkiä, jotka oli asennettu kaksoistorneihin. Yksi torneista oli sijoitettu eteen ja kaksi taakse siten, että sisempi ampui perässä olevan yli. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun saksalaisessa taistelulaivassa käytettiin korotettua tornia. Keskilaivan kaksi tornia oli kuitenkin sijoitettu sivuille limittäin. Täten kyseisen laidan torni voi ampua vain toiselle kyljelle. Tykkien suurin korotuskulma oli alun perin  13,5 astetta, joka mahdollisti 16,2 kilometrin ampumaetäisyyden. Myöhemmin korotuskulmaa lisättiin 16 asteeseen, mikä mahdollisti 20,4 km ampumaetäisyyden.

Apuaseina oli neljätoista 15 cm SK L/45 -tykkiä sijoitettuna kasematteihin ylemmälle kannelle rungon sivuihin. Tykkien suurin ampumaetäisyys oli 13,5 km ja vuoden 1915 modernisoinnin jälkeen 16,8 km.
Lisäksi aluksella oli kuusi 8,8 cm SK L/45 -tykkiä. Nämä myöhemmin korvattiin kaksiputkisilla 8,8 cm ilmatorjuntatykeillä.

Aseistusta täydentämässä aluksissa oli viisi vedenalaista torpedoputkea, yksi keulassa ja kaksi molemmilla sivulla. G7-torpedoiden kantama oli 37 solmun huippunopeudella 4 km, 27 solmun nopeudella 9,3 km.

Suoja 
Aluksen kannen panssarointi oli tärkeimmissä kohdissa 10 cm, muualla 6 cm. Kyljen panssarivyö oli 35 cm aluksen keskellä.

Alukset 
Alukset tilattiin huhtikuun 1908 neljännen laivastolain valtuuksin. Alfred von Tirpitzin ajaman lain mukaan suurten alusten palvelusikää laskettiin 25 vuodesta 20 vuoteen, joten Siegfried-luokan ja Odin-luokan rannikkopanssarilaivat oli korvattava uusilla taistelulaivoilla.

Lähteet

Viitteet
Kallionpellon kivi

Kallionpellon kivi on Virolahdella Kotolan kylässä Vaalimaanjoen pohjoispuolella sijaitseva vuoden 1721 Uudenkaupungin rauhan rajakivi.

Isokokoisen kiven suoralla koillissivulla on hakkausmerkintä "ANNO 1722". 

Uudenkaupungin rauhan rajankäynnistä on Virolahdella säilynyt Kallionpellon kiven lisäksi yhdeksän muuta rajakiveä : Alapihlajan kivi, Heijarinkivi, Everstienkivi, Itäkivi, Käyhkäntien kivi, Kirkkotien kivi, Sahantauksen kivi, Hurpun kivi ja Lepkankaan kivi.

Lähteet 

Suomen siirtolohkareet
Rajakivet
Virolahti
Fear Those Who Fear Him

Fear Those Who Fear Him on brittiläisen death metal -yhtyeen Vallenfyren kolmas varsinainen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2017 levymerkillä Century Media Records.

Kappaleet

Kokoonpano 
 Gregor Mackintosh – laulu, kitara
 Hamish Hamilton Glencross – kitara, basso
 Waltteri Väyrynen – rummut

Arvostelut 
 Kaaoszine: 
 Soundi:

Lähteet 

Vallenfyren albumit
Vuoden 2017 albumit