Aveyron (joki)

Aveyron (oksitaaniksi Aveiron) on Garonnen sivujoen Tarnin sivujoki etelä-Ranskassa. Sen mukaan on saanut nimensä myös Aveyronin departementti, mutta joki kulkee myös Tarnin ja Tarn-et-Garonnen departementtien kautta.

Nimen alkuperä 

Aveyron-joen nimen alkumuoto on ollut Avario. Myöhemmin nimi on esiintynyt myös muodossa Veronius. Nimen on selitetty johtuvan sanoista awa (vesi) ja aar (joki).

Maantiede 
Aveyron on 290,63 kilometrin pituinen. Se alkaa Aveyronin departementista läheltä Sévérac-le-Châteauta ja laskee Tarniin Mountabaun luoteispuolella  Lafrançaisen ja Villemaden välissä. 

Aveyron kulkee vaihtelevien maisemien kuten Causse de Sévéracin, Pays ruthénoisin ja  Ségalan kautta. Najacin ja Montrricoux'n välisellä osuudella se kulkee monin paikoin syvän rotkon pohjalla.

Departementit ja tärkeimmät kaupungit 

Tärkeimmät Aveyronin varrella sijaitsevat kaupungit ovat:
 Aveyronin departementissa:
 Sévérac-le-Château
 Laissac
 Rodez
 Villefranche-de-Rouergue
 Najac
 Tarnin departementissa:
 Penne
 Tarn-et-Garonnen departementissa:
 Laguépie
 Varen
 Saint-Antonin-Noble-Val
 Bruniquel
 Montricoux
 Nègrepelisse
 Albias
 Piquecos.

Jokivarren kunnat 
Aveyron-joki kulkee Aveyronin, Tarnin ja Tarn-et-Garonnen departementeissa kaikkiaan 60 kunnan alueella. Sen varrella olevista kunnista viiden nimeen sisältyy joen nimi: Agen-d'Aveyron, Clairvaux-d'Aveyron, Gaillac-d-Aveyron, Palmas d'Aveyron ja Sévérac d'Aveyron. Myös sen varrella olevasta Villeneuven kunnasta käytetään toisinaan nimeä Villeneuve-d'Aveyron.

Valuma-alue 
Aveyron kulkee 40 hydrografisen vyöhykkeen kautta, ja sen valuma-alue on 15 100 neliökilometrin laajuinen.

Vesihallinto 
Joen yläjuoksun vesihallintoa varten on perustettu 83 kunnan ja Rodezin kaupunkialueen yhteistyöelin, Syndicat mixte du bassin versant Aveyron amont (SMBV2A).

Tärkeimmät sivujoet

Hydrologia 

Aveyron on runsasvetinen joki, mutta sen virtaaa vaihtelee sangen epäsäännöllisesti, kuten useimpien muidenkin Garonnen valuma-alueella olevien jokien.

Virtaama Montaubanin kohdalla 
Montaubanissa Aveyronin virtaamaa on seurattu 107 vuoden ajan, 1914–2020.

Joen keskimääräinen virtaama Montaubanin kohdalla on 52,6 m3/s}}.

Aveyronin virtaana vaihtelee suuresti vuodenaikojen mukaan. Suurimmillaan se on talvella: joulukuusta maaliskuuhun saakka virtaama on 85 ja 110 kuutiometrin välillä sekunnissa, ja kaikkein suurimmillaan se on helmikuussa. Keväällä ja alkukesällä virtaama vähenee, kunnes se on pienimmillään elokuussa, keskimäärin 7,85 kuutiometriä sekunnissa. Mutta lyhytaikaisesti joen virtaama saattaa suurestikin poiketa näistä vuoden eri kuukausille pitkän ajan kuluessa mitatuista keskiarvoista.

Pienimmät virtaamat 

Keskimäärin joka viides vuosi Aveyronin virtaama pienee joksikin ajaksi 1,7 kuutiometriin eli 1700 litraan sekunnissa. Tällöin kuivuus on jo varsin ankara, mutta kuuluu vielä alueella vallitsevaan normaaliin vaihteluun.

Tulvat 
Aveyronin tulvat voivat olla varsin huomattavia, vaikka otetaankin huomioon sen valuma-alueen laajuus. Keskimäärin joka toinen vuosi sen virtaama Montbaubanin kohdalla nousee tulvan aikana 530 ja joka viides vuosi 770 kuutiometriin sekunnissa. Suurin mitattu virtaama on 4. maaliskuuta 1930, jolloin se oli 900 m3/s.

Sadanta ja ominaisvirtaama 

Suurin osa Aveyronin valuma-alueesta on varsin runsassateista. Siellä vuotuinen sademäärä on keskimäärin 322 millimetriä, mikä vastaa 14,7 litraa sekunnissa neliökilometriä kohti.

Virtaama joen eri kohdissa

Vesiliikenne 

Vuonna 1747 Aveyron perattiin Montricoux'hun saakka purjehduskelpoiseksi. Myöhemmin tukkeja on uitettu Aveyronissa Bruniquelista lähtien, jotta voitiin hyödyntää Grésignen seudun metsävaroja.

Lähteet

Viitteet 

Ranskan joet
Rhônen vesistö
Ardèche
Gard