Vasemmistonuoret

Vasemmistonuoret (entinen SKDL:n nuorisojärjestö Suomen Demokraattinen Nuorisoliitto, lyhenne SDNL) on itsenäinen vuonna 1944 perustettu poliittinen nuoriso- ja kansalaisjärjestö. Se tekee nykyään Vasemmistoliiton nuorisotyötä. Vasemmistonuoret ei kuitenkaan ole Vasemmistoliiton jäsenjärjestö, eivätkä Vasemmistonuorten jäsenet liity automaattisesti puolueen jäseneksi.

Vasemmistonuoret oli vuonna 2017 toiseksi suurin poliittinen nuorisojärjestö heti Keskustanuorten jälkeen 3 750 jäsenellään. Vuonna 2007 Vasemmistonuoret oli neljänneksi suurin poliittinen nuorisojärjestö 5 007 jäsenellään Keskustanuorten, Demarinuorten ja Kokoomusnuorten jälkeen. Myös Vasemmistonuorten jäsenmäärä on siis laskenut, mutta muita suuria poliittisia nuorisojärjestöjä hitaammin. Vasemmistonuorten jäseneksi voivat liittyä 13–30-vuotiaat nuoret, mutta alle 15-vuotias tarvitsee huoltajan hyväksynnän jäsenyydelleen. Jäsenyys on maksuton. Järjestö määrittelee itsensä punavihreäksi, feministiseksi ja sosialistiseksi nuorisoliikkeeksi.

Omien sanojensa mukaan järjestö vaikuttaa ”kaduilla ja kabineteissa” viitaten siihen, että sen käytössä ovat sekä parlamentaariset että ulkoparlamentaariset vaikutuskeinot. Mielenosoittamisen ja muiden kansalaisyhteiskunnan vaikutuskanavien lisäksi Vasemmistonuoret vaikuttaa myös yhteiskunnan poliittisissa päätäntäelimissä, kunnanvaltuustoissa ja lautakunnissa. Vasemmistonuorten tunnuslause on ”Vastarinta on luvallista. Jopa suotavaa”.

Vasemmistonuorten jäsenetulehti on Libero-lehti, joka on ilmestynyt nykymuodossaan vuodesta 1987.

Linjaukset ja kannat 
Vasemmistonuoret määrittelee keskeisiksi arvoikseen sosialismin, demokratian, feminismin, punavihreyden ja kansainvälisyyden. Järjestön mukaan kyseiset tavoitteet eivät ole toisistaan erillisiä, vaan ne muodostavat kokonaisvaltaisen näkemyksen vapaammasta, inhimillisemmästä ja tasa-arvoisemmasta maailmasta.

Vasemmistonuorten mielestä hyvässä yhteiskunnassa kenenkään ei tarvitse pelätä, ja kaikilla on mahdollisuus opiskeluun, työhön ja puhtaaseen ympäristöön varallisuudesta riippumatta. Vasemmistonuoret kannattaa pohjoismaisen hyvinvointivaltiomallin vahvistamista. Vasemmistonuoret tukee työtaisteluita, kansalaistottelemattomuutta ja muuta suoraa toimintaa maailman parantamiseksi. Vasemmistonuorten mielestä yhteiskuntaa määrittää työn ja pääoman välinen ristiriita. Kapitalistisessa yhteiskunnassa ihmiset jakaantuvat luokkiin, jossa valtaosa joutuu myymään työvoimaansa elantonsa eteen, samalla kun pieni vähemmistö elää omistuksistaan ja sijoituksistaan saamillaan voitoilla. Vasemmistonuoret on osa punavihreää ympäristöliikettä. 

Vasemmistonuoret pyrkii rakentamaan maailmaa, jota ei määritellä kansallisuuksien, kulttuurien, uskonryhmien ja muiden ihmisryhmien välisten erimielisyyksien, vaan koko ihmiskunnan yhdenvertaisuuden kautta. Järjestö myös vastustaa sotaa, mutta ”historiassa on ollut ajanjaksoja, jolloin sorrettujen on ollut pakko tarttua aseisiin saavuttaakseen vapautensa”.

Joulukuussa 2017 Vasemmistonuoret vaati Suomen valtion pyytävän anteeksi sisällissodan uhreilta ja omaisilta. Silloisen puheenjohtajan Hanna-Marilla Zidanin mukaan anteeksipyyntö olisi kansallisesti eheyttävä teko itsenäisyyden satavuotisjuhlan aikana ja kunnianpalautus uhreille ja näiden jälkeläisille.

Historia SDNL:stä Vasemmistonuoriksi

Suomen demokraattisen nuorisoliiton eli SDNL:n perustamiskokous pidettiin vuodenvaihteessa 1944–1945 Helsingin työväentalolla. Tätä ennen oli jo perustettu yli viisikymmentä paikallisosastoa, Tampereelle ensimmäisenä. SKP halusi peittää avoimen punaisuuden ja kommunismin yleisdemokraattisen julkikuoren taakse ja perustaa järjestö kokoamaan laajoja nuorison joukkoja toimintaan sotaa ja fasismia vastaan. SDNL:n jäsenmäärä kasvoi nopeasti tuhansiin. Nuorisoliiton ensimmäisessä ohjelmassa vaadittiin nuorisolle kolmea oikeutta: oikeutta työhön ja taloudellisesti turvattuun elämään, oikeutta sivistykseen ja oikeutta yhteiskunnalliseen toimintaan. Toukokuussa 1945 alettiin julkaista kerran viikossa ilmestyvää nuorisosanomalehti Terää, Liberon edeltäjää. Kansainvälisiä suhteita hoidettiin Demokraattisen nuorison maailmanliiton eli DNML:n kautta, jota SDNL oli myös perustamassa. DNML:n nuorisofestivaaleista tuli Nuorisoliiton kansainvälisen toiminnan kiintopisteitä.  Kansainvälinen nuorisofestivaali järjestettiin myös Helsingissä vuonna 1962.

Vuonna 1956 Neuvostoliiton Kommunistisen puolueen silloisen pääsihteerin Nikita Hruštšovin pidettyä puheen, jossa hän arvosteli Stalinin "henkilökulttia ja sen seurauksia", nuorisoliittolaisetkin joutuivat pohtimaan suhdettaan sosialismiin ja kantaansa Neuvostoliiton toimiin, mikä vaikutti seuraavien vuosikymmenien linjariitoihin järjestön sisällä. 1960-luvulla monet SDNL:n jäsenet radikalisoituivat muun nuorison mukana osallistuen kansalaisjärjestöihin, niin sanottuihin yhden asian liikkeisiin, ja Terä-lehdessä uskallettiin pilkata niin SKDL:ää, SKP:tä kuin Neuvostoliittoa ja DDR:ää. Prahan kevät eli se, että Neuvostoliitto miehitti Tšekkoslovakian, merkitsi yhden aikakauden päättymistä ja järjestön jakautumista.

SDNL tuomitsi SKP:n tavoin Tšekkoslovakian miehityksen ja oli järjestämässä miehityksen vastaisia mielenosoituksia iskulausein ”Sosialismi kyllä, panssarit ei!”, mutta samalla tavoin kuin SKP:ssä, myös SDNL:ssä vähemmistö oli valmis tukemaan Neuvostoliittoa ja puolueen varapuheenjohtajan Taisto Sinisalon linjaa (mistä tulee ilmaisu taistolaisuus). Nuorisoliiton jäsenmäärä oli 1960-luvun mittaan vähentynyt, mutta kääntyi vuosikymmenen lopulla taas nousuun. Tiukkeneva järjestökamppailu aktivoi jäsenhankintaan niin etupäässä työläisnuorisoon nojautuneen enemmistön kuin opiskelu- ja koulumaailmasta kannatusta kasvattaneen vähemmistön leireissä. Osapuolten ulkoisiksi tunnuksiksi muodostuivat järjestöpaidat. SDNL:n hallitus päätti tilata järjestön uusiksi paidoiksi punapaidat, kun vähemmistö kannatti nuorisoliiton perinteisen mallin mukaista sinistä paitaa.  Myös poliittinen laululiike vaikutti SDNL:n jäsenmäärän kasvuun 1970-luvun alussa. Esimerkiksi liikkeen lauluyhteistä kuuluisin, Agit Prop, oli alun perin yksi SDNL:n paikallisosasto.

1980-luvulle tultaessa SDNL:n jäsenmäärä romahti. Syynä tähän oli väsyminen vähemmistön ja enemmistön vastakkainasetteluun; kyvyttömyys itsekritiikkiin ja järjestön uudistamiseen. Niin koululaisten ja opiskelijoiden kuin yhteiskunnan rakennemuutosta kokevan työläisnuorison kiinnostus politiikkaan väheni. Myös SDNL suuntautui enemmän kulttuuritoimintaan kuin puoluepolitiikkaan osallistuen niin punk-liikkeeseen, Euro-ohjuksia vastustaneeseen rauhanliikkeeseen kuin ydinvoiman vastaiseen liikkeeseen (jo ennen Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuutta). SDNL erosi Demokraattisen nuorison maailmanliitosta vuonna 1990.

Sosialistisen Työväenpuolueen linjaa tukenut Suomen Sosialistinen Nuorisoliitto päätti vuonna 1981 yhdistyä SDNL:ään.

SDNL erotti 1980-luvun puolivälissä suuren joukon SKP:n taistolaisen opposition linjaa kannattaneita osastoja, jotka 1987 muodostivat Vallankumouksellisen Nuorisoliiton. Syyskuussa 1990 VKN päätti lopettaa toimintansa seuraavaan kesään mennessä, ja osastoja kehotettiin anomaan SDNL:n jäsenyyttä.

1990-luvulle tultaessa Nuorisoliiton jäsenkunnan muodosti varsin sekalainen porukka. Oli jälkipunkkareita kellaribändeineen, uustaistolaisia, yhden asian liikkeissä toimivia nuoria, anarkisteja, opiskelijoita. Työssä käyvät ja puoluepolitiikasta kiinnostuneet nuoret olivat vähemmistössä. Taloja nuorille valtaavan Oranssin toimintaa tuettiin. Suomen Antifa perustettiin SDNL:n toimistolla Vuorikadulla. Rasismin vastainen toiminta olikin 90-luvun alussa SDNL:n pääteemoja. SDNL:n vuonna 1995 järjestämän poliittisten laulujen kilpailun voitti muuan työtön säveltäjä nimeltä Kerkko Koskinen kappaleella ”Ampukaa komissaarit, nuo hullut koirat”. Kappale ja muutama muu biisi levytettiin SDNL:n kustannuksella. Tulkitsevaksi yhtyeeksi perustettiin helsinkiläisistä taidelukiolaisista kokoonpano nimeltä Ultra Bra.

Vuoden 1995 Vanajanlinnan liittokokouksessa tehtiin tiukan kädenväännön jälkeen poliittiseen ohjelmaan linjaus, jossa SDNL:n perustehtäväksi määriteltiin Vasemmistoliiton nuorisotoiminnasta huolehtiminen. Samalla porukasta jättäytyivät pois ne, joiden mielestä pöyristyttävää hallituspolitiikkaa tekevän Vasemmistoliiton kylkeen liimautuminen oli suuri virhe. He perustivat Kommunistinuoret, josta myöhemmin tuli Sosialistiliitto.

SDNL:n nimi vaihdettiin Vasemmistonuoriksi vuonna 1998.

Organisaatio
Vasemmistonuorten puheenjohtajana toimii Pinja Vuorinen, ensimmäisenä varapuheenjohtajana Jenni Suutari, toisena varapuheenjohtajana Ava Dahlvik ja pääsihteerinä työskentelee Amro el-Khatib.

Vasemmistonuoret kuuluu European Network of Democratic Young Left -yhteistyöjärjestöön. Vuosina 2007-2009 ENDYL:n sihteeristö sijaitsi Suomessa ja oli Vasemmistonuorten vastuulla.

SDNL:n arkistoja säilytetään Kansan Arkistossa.

Lisäksi Vasemmistonuorilla on järjestön ja politiikan eri osa-alueisiin keskittyviä jaostoja ja työryhmiä. Jaostoista toimivat tällä hetkellä AgitProp -jaosto, kansainvälinen jaosto, sateenkaarijaosto, ruotsinkielinen jaosto ja työmarkkinapoliittinen jaosto.

Vasemmistonuorten valtakunnallisiin tapahtumiin kuuluvat esimerkiksi vuosittaiset Tammitapaaminen, nuorisoliittolaisleiri sekä "Opi perusasiat" ja "Opi lisää" -kurssit.

Piirijärjestöt
Vasemmistonuorten jäseniä ovat kaikki, jotka kuuluvat johonkin piirijärjestöistä. Lähes kaikki Vasemmistonuorten varsinainen toiminta tapahtuu piireissä.

Etelä-Suomen Vasemmistonuoret ry, Helsinki
Hämeen Vasemmistonuoret ry, Tampere
Itä-Suomen Vasemmistonuoret ry, Joensuu
Kainuun Vasemmistonuoret ry, Kajaani
Keski-Suomen Vasemmistonuoret ry, Jyväskylä
Lapin Vasemmistonuoret ry, Rovaniemi
Pohjois-Pohjanmaan Vasemmistonuoret ry, Oulu
Satakunnan Vasemmistonuoret ry, Pori
Varsinais-Suomen Vasemmistonuoret ry, Turku.

Etelä-Suomen Vasemmistonuoret 
Etelä-Suomen Vasemmistonuoret on vasemmistonuorten suurin piirijärjestö.

Piirijärjestöön kuuluu viisi aktiivista paikallisosastoa: Helsingin Vasemmistonuoret, Espoon Vasemmistonuoret, Vantaan Vasemmistonuoret, Hyvinkään seudun Vasemmistonuoret ja Länsi-Uudenmaan Vasemmistonuoret.

Etelä-Suomen Vasemmistonuorissa toimii jalkapallojoukkue FC Merihaan betoni ja jääkiekkojoukkue HC Punakone. Järjestö pyöritti myös lähes kymmenen vuoden ajan Ääri-kuoroa. ESVN:n perinteisiin kuuluu mm. vuotuinen poliittisten nuorisojärjestöjen yhteinen jalkapalloturnaus sekä jäsenten vappusauna.

Etelä-Suomen Vasemmistonuorten mukaan Sipilän hallitus käy luokkasotaa epävarmassa työmarkkina-asemassa olevia vastaan, koska tuloerot ja eriarvoisuus Suomessa ovat kyseisellä hallituskaudella kasvaneet.

Marraskuussa 2017 Etelä-Suomen Vasemmistonuoret järjesti Yläluokkasafari-nimisen bussiretken Suomen rikkaimmille asuinalueille, kuten Helsingin Kuusisaareen, Espoon Westendiin ja Kirkkonummen Sundsbergiin. Järjestön mukaan kyseessä oli ”luokkatietoinen tutkimusmatka yhteiskuntamme eksoottisimpaan ja tavallisille ihmisille tuntemattomaan kolkkaan, missä itsensä ökyalueille eristänyt yläluokka asustaa”. Järjestön mukaan on tärkeää muistuttaa, että ”suomalaisten keskuudessa elää toisten ahkeruudesta hyötyvä ja yhteistä etua polkeva ryhmä, vapaamatkustajien näkymätön joukko”. Vasemmistonuorten toimistosihteerin Valter Södermanin mukaan safarin tarkoitus oli vihastuttaa, avata keskustelua ja provosoida.

Hämeen Vasemmistonuoret 
Hämeen Vasemmistonuoret on vasemmistonuorten laajin piirijärjestö, joka kattaa Hämeen, Pirkanmaan ja Vaasan vaalipiirien alueen. Piiritoimisto sijaitsee Tampereella, ja piirin puheenjohtaja on Niki Rajalampi.

Piirijärjestöön kuuluu neljä aktiivista paikallisosastoa: Tampereen Vasemmistonuoret, Hämeenlinnan seudun Vasemmistonuoret, Riihimäen Vasemmistonuoret ja Lahden Vasemmistonuoret.

Itä-Suomen Vasemmistonuoret 
Piiritoimisto sijaitsee Joensuussa ja piirin puheenjohtajana toimii Mikko Hietala.

Piirijärjestöön kuuluu kymmenen paikallisosastoa: Etelä-Karjalan Vasemmistonuoret, Joensuun Seudun Vasemmistonuoret, Kuopion Vasemmistonuoret, Suur-Savon Vasemmistonuoret (Mikkeli), Savonlinnan Vasemmistonuoret ja Opiskelijat (Savonlinna), Outokummun Vasemmistonuoret, Pieksämäen seudun Vasemmistonuoret, Lieksan ja Nurmeksen Vasemmistonuoret, Etelä-Karjalan Vasemmistonuoret (Lappeenranta), Pohjois-Kymen Vasemmistonuoret (Kouvola) ja Etelä-Kymen Vasemmistonuoret ry (Kotka).

Keski-Suomen Vasemmistonuoret 

Piiritoimisto sijaitsee Jyväskylässä ja piirin puheenjohtajana toimii Victoria Karjalainen.

Piirijärjestöön kuuluu kolme paikallisosastoa: Suolahden Demokraattiset Nuoret, Suomen Demokraattisen Nuorisoliiton Jyväskylän Kaupunkijärjestö ja Äänekosken Vasemmistonuoret.

Lapin Vasemmistonuoret 
Pohjoisimman, ja pinta-alaltaan suurimman, Lapin piirin piiritoimisto sijaitsee Rovaniemellä. Piirin puheenjohtajana toimii Mari Ikonen. Lapin Vasemmistonuorilla eli lyhennettynä LaVanulla on paikallisosastoja ja toimintaa esimerkiksi Kemissä, Torniossa, Rovaniemellä ja Kittilässä. Lavanu on saanut julkisuutta poropaidoillaan, joita on nähty muun muassa lappilaisten hiphop-artistien päällä.

Pohjois-Pohjanmaan Vasemmistonuoret
Pohjois-Pohjanmaan Vasemmistonuorten eli lyhyemmin Popovanun piiritoimisto sijaitsee Oulussa järjestötalolla ja piirin puheenjohtajana toimii Elli Yrjänä. Piirijärjestöön kuuluu kolme perusosastoa: Oulun Vasemmistonuoret, Raahen seutukunnan Vasemmistonuoret sekä Kajaanin Vasemmistonuoret. 

Pohjois-Pohjanmaan Vasemmistonuoret järjestää monenlaista toimintaa, esimerkiksi yhteiskunnallisen vaikuttamisen muotoja esittelevä Vaikuttamisen ABC -kurssin. Popovanun paidoissa on piirijärjestön slogan "Tervaporvari nukkuu huonosti", jolla viitataan KOM-teatterin 1970-luvulla julkaistuun Porvari nukkuu huonosti -albumiin ja Oulun historiaan tervakaupan keskuksena.

Satakunnan Vasemmistonuoret
Satakunnan Vasemmistonuoret on yksi Vasemmistonuorten kahdeksasta piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Porissa. Piirin puheenjohtajana toimii Emmastiina Hesso. Satakunnan Vasemmistonuorilla on kaksi aktiivista paikallisosastoa: Porin Vasemmistonuoret ja Rauman Vasemmistonuoret.

Piirijärjestön jäsenpaidassa on slogan "Pilvilinnojen rakentelua jo vuodesta 1947".

Varsinais-Suomen Vasemmistonuoret 
Varsinais-Suomen Vasemmistonuoret on yksi Vasemmistonuorten kahdeksasta piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Turussa ja piirin puheenjohtajana toimii Joonas Jormalainen.

Piirijärjestöön kuuluu neljä aktiivista paikallisosastoa: Turun Vasemmistonuoret, Raision Vasemmistonuoret, Tenuva (Telakan nuoret vasemmistolaiset) sekä Ung vänster i Pargas (Paraisten vasemmistonuoret), joka on Vasemmistonuorten ruotsinkielinen paikallisosasto.

Vasemmistonuorten ja SDNL:n puheenjohtajat
Vasemmistonuoret:
Pinja Vuorinen 2021–
Liban Sheikh 2020–2021
Hanna-Marilla Zidan 2017–2019
 Anni Ahlakorpi 2015–2017
 Li Andersson 2011–2015
 Dan Koivulaakso 2009–2011
 Jussi Saramo 2005–2009
 Paavo Arhinmäki 2001–2005
SDNL:
 Sanna-Kaisa Cortés Téllez 1997–2001
 Marjo Katajisto 1995–1997
 Marko Autio 1991–1995
 Leena Ruotsalainen 1987–1991
 Rauno Merisaari 1985–1988
Harri Moisio 1982–1985
Markku Kärkkäinen 1976–1982
Pekka Saarnio 1970–1976
Ossi Sjöman 1964–1970
Anna-Liisa Tiekso-Isaksson 1955–1964
Markus Kainulainen 1952–1955
Toivo Karppinen 1947–1952
Yrjö Ahomaa 1945–1947

Talous

Rahoitus

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 
 Vasemmistonuorten virallinen sivusto
 Libero-lehden nettiversio
 SDNL ja Vasemmistonuoret Arjenhistoria.fi -sivustolla

Suomalaiset sosialistiset nuorisojärjestöt
Suomen Kansan Demokraattinen Liitto
Vasemmistoliitto
Suomalaisten puolueiden nuorisojärjestöt