Joutsa

Joutsa on Suomen kunta, joka sijaitsee valtatie 4:n varressa Keski-Suomen maakunnan kaakkoisosassa. Joutsa kuuluu Hartolan, Sysmän, Pertunmaan, Heinolan ja Luhangan ohella myös muinaiseen Itä-Hämeeseen. Kunnassa asuu noin  henkeä, ja sen lähimmät kaupungit ovat Jyväskylä, Lahti, Heinola ja Mikkeli. Ylintä päätöksentekovaltaa käyttää Joutsan kunnanvaltuusto.

Leivonmäki liitettiin Joutsaan 1. tammikuuta 2008. Joutsan ja Leivonmäen valtuustot hyväksyivät liitoksen 26. maaliskuuta 2007. Valtioneuvosto vahvisti päätöksen 14. kesäkuuta 2007.

Joutsalla on merkittävä kulttuurinen arvo, sillä siellä järjestetään vuosittainen valtakunnallisesti tunnettu Joutsan joutopäivät ja vuonna 1985 järjestettiin kansainväliset matematiikkaolympialaiset.

Maantiede ja luonto
Joutsa sijaitsee Keski-Suomen maakunnan kaakkoiskulmassa Etelä-Savon ja Päijät-Hämeen maakuntien rajalla. Sen naapurikuntia ovat Hartola, Hirvensalmi, Jyväskylä, Kangasniemi, Luhanka, Pertunmaa ja Toivakka.

Maaston keskikorkeus merenpinnasta on Joutsan alueella vaihdellen 100–150 metriä. Korkein maastonkohta on Tammimäki, jonka huippu on 241 metriä merenpintaa ylempänä. Joutsan länsiosan ja Leivonmäen halki kulkee lounaasta tuleva harjujakso.

Joutsassa on runsaasti järviä, yhteensä 192. Suurimmat niistä ovat Puula (yhteinen Kangasniemen, Hirvensalmen ja Mikkelin kanssa), Suontee (yhteinen Hirvensalmen ja Pertunmaan kanssa) ja Jääsjärvi (yhteinen Hartolan kanssa). Sysmän reitti -niminen järvireitti kulkee Joutsan läpi Päijänteeseen. Selänpohjan ja Kivisuon alueella sijaitsee vuonna 2003 perustettu Leivonmäen kansallispuisto. Puiston tyypillistä maisemaa ovat suot, rannat ja harjumetsät.
Geologinen tutkimuslaitos löysi marraskuussa 2015 kultaesiintymän Joutsan maastosta.

Joutsan Natura-kohteita ovat Haapasuo-Syysniemi-Rutajärvi-Kivijärvi, Rokasuo, Kälkäsuo-Lehmusuo, Harvastensuo, Angesselkä-Puttolanselkä, Suonteen pohjois- ja eteläosa, Keskisenlampi-Riionlampi ja Vällyvuori-Huuvuori-Haukkavuori.

Kylät 
Angesselkä, Etu-Ikola, Hankaa, Havumäki, Joutsa eli Jousa, Kivisuo, Kälä, Laitjärvi, Lapinkylä, Leivonmäki, Marjotaipale, Martinkylä, Mieskonmäki, Niemistenkylä, Pajumäki, Pappinen, Pylsy, Pärnämäki, Ruokoranta, Ruorasmäki, Rutalahti, Savenaho, Selänpohja, Taka-Ikola, Tammilahti, Tolvasniemi, Uimaniemi, Vallaspelto, Vähä-Joutsa ja Vehmaa.

Etäisyyksiä Joutsasta
 Heinola 65 km
 Helsinki 200 km
 Jyväskylä 60 km
 Lahti 95 km
 Mikkeli 85 km
 Pieksämäki 85 km

Historia 
Joutsa kuului alkujaan Sysmän suurpitäjään ja oli keskiajalla ja uuden ajan alussa hämäläisten eräkäyntialuetta. Historiallisen Savon maakunnan raja kulki suunnilleen Joutsan nykyistä itärajaa, ja kunnan pohjoiskolkassa oleva Mieskonmäki mainittiin maakuntien rajapaikkana jo eräässä Kaarle Knuutinpojan vuonna 1446 antamassa tuomiokirjassa. Vuonna 1571 Joutsan alueella oli vain kolme taloa.

Vuosina 1846–1847 suoritettiin huomattava järvenlasku, jossa Suonteen pinta laski lähes kaksi metriä. Järvenlaskun tuloksena saatiin runsaasti viljelyskelpoisia vesijättömaita.

Joutsan sijainnista maakuntien rajalla johtuu, että pitäjää on useaan kertaan siirretty hallintoalueesta toiseen. Kuuluttuaan aluksi kauan Hämeeseen Joutsa joutui vuonna 1747 Kymenkartanon ja Savon sekä vuonna 1831 Mikkelin lääniin. Vuonna 1960 Joutsa liitettiin tuolloin perustettuun Keski-Suomen lääniin. Keski-Suomen läänin tultua lakkautetuksi vuonna 1997 Joutsa kuului Länsi-Suomen lääniin.

Joutsan seurakunta kuului aluksi Sysmään, sitten Hartolaan, ja itsenäistyi vuonna 1860. Oma kirkko valmistui vuonna 1813. Seurakunta on historiansa aikana kuulunut Viipurin, Porvoon ja Savonlinnan hiippakuntaan, kunnes se viime sotien jälkeen liitettiin Mikkelin hiippakuntaan.

Kansakouluopetus alkoi vuonna 1859. Oppikoulua varten alettiin kerätä rahaa 1900-luvun alussa, ja koulu aloitti toimintansa 1.9.1946.

Joutsaan asutettiin jatkosodan jälkeen Vuoksenrannan siirtoväkeä.

Angesselän rannalle valmistui vuonna 1968 Joutsenlammen lomakylä, johon kuului 250-paikkainen ravintola, 20-huoneinen hotelli ja 22 erillistä loma-asuntoa. Hotellissa ja loma-asunnoissa oli yhteensä 170 vuodepaikkaa. Rantasipi-ketjuun kuulunut Joutsenlampi oli niin kutsuttu korpihotelli, jollaisia rakennettiin eri puolille maata 1960-luvun lopulla ja 1970-luvulla. Vuodesta 2008 Joutsenlammen on omistanut pääomasijoitusyhtiö Capman. Hotelli ja ravintola olivat 2000-luvulla auki vain kesäisin, kunnes niiden toiminta päättyi kokonaan syksyllä 2011. Syksystä 2015 lähtien hotelli toimi pakolaisten vastaanottokeskuksena. Pääosa Joutsaan sijoitetuista pakolaisista oli kotoisin Irakista ja Afganistanista, minkä lisäksi oli pienempiä ryhmiä tai yksittäisiä henkilöitä Iranista, Syyriasta, Somaliasta ja Nigeriasta. Vastaanottokeskus suljettiin syksyllä 2016.

Hallinto 
Vuonna 2008 Joutsan kunnanvaltuustona toimi Joutsan ja Leivonmäen kuntien yhteisvaltuusto, jossa oli 44 jäsentä. Vuoden 2008 kuntavaaleissa valtuustoon valittiin jälleen lakisääteiset 27 jäsentä.

Nykyisin kunnanvaltuustossa on 23 paikkaa, joista yksitoista on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.

Joutsan kunnanjohtaja vuodesta 2004 on Harri Nissinen.

Talous 
Koska Joutsa sijaitsee kaukana suurista asutuskeskuksista, kuntakeskuksesta on muodostunut huomattava palvelujen keskittymä, jonka vaikutus heijastuu laajalti naapurikuntiin. Suuria teollisuuslaitoksia ei kunnassa ole koskaan ollut, ja pääosa työpaikoista on pienteollisuudessa, kaupassa ja palveluissa.

Vuonna 2015 kunnassa oli 1 393 työpaikkaa. Niistä 14,6 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 59 % palveluissa ja 24 % jalostuksessa.

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Rautia ja K-maatalousketjuun kuuluva Matti Perälä Oy, rakennusliike Insinöörityö Hentinen Oy ja Kuljetus ja Maanrakennus Reponen Oy.

Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Joutsassa oli 4 567 asukasta, joista 2 661 asui taajamissa, 1 855 haja-asutusalueilla ja 51:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Joutsan taajama-aste on 58,9 %. Joutsan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Joutsassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Joutsan seurakunta
 Leivonmäen kappeliseurakunta
Seurakunta toimii myös Luhangan kunnan alueella.

Itsenäisinä helluntaiseurakuntina Joutsassa toimivat Joutsan helluntaiseurakunta ja Rutalahden helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Joutsan alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Joutsan kunnan nykyisellä alueella.
 Leivonmäen seurakunta (liitetty Joutsan seurakuntaan 2008)

Palvelut 
Joutsassa annetaan perusopetusta Joutsan yhtenäiskoulussa, Kurkiauran ja Mieskonmäen kouluissa. Kurkiauran koulussa Leivonmäellä on kolme yhdysluokkaa (1-2, 3-4 ja 5-6). Mieskonmäen kyläkoulussa on kaksi opettajaa, toinen luokilla 0-2 ja toinen luokilla 3-6. Joutsan lukio toimii kirkonkylällä.

Joutsan pääkirjasto toimii kirkonkylällä, Leivonmäen lähikirjasto on auki kolmena päivänä viikossa ja Mieskonmäen ja Rutalahden lainausasemat kerran viikossa.

Terveyspalveluja tarjoaa muun muassa Joutsan terveysasema, joka on eräs Keski-Suomen seututerveyskeskuksen toimipisteistä.

Kulttuuri 
Joutsa on tunnettu heinäkuun toisena viikonloppuna järjestettävästä vuosittaisesta kesätapahtumastaan, Joutsan Joutopäivistä. Myös hiihtoseura Joutsan Pommi on ollut paljon esillä. Joutsalainen joukkue JoSePa pelaa futsalia korkeimmalla sarajatasolla, Futsal-Liigassa.

Joutsassa sekä naapurikunnassa Luhangassa ilmestyy paikallislehti Joutsan Seutu.

Joutsan kotiseutuyhdistys ylläpitää Joutsan talomuseota (Museotie 2).

Sahtikulttuuri on Joutsassa vahva. Joutsan Sahti oli vuoteen 2010 asti teollisesti valmistettu perinnejuoma. Yksityishenkilöt valmistavat sahtia edelleen kyläkunnilla.

Joutsan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla rantakalan kaltainen muikkuryöppä, limppurieska ja rapakalja.
Taidelaitos Haihatus toimii Joutsassa.

Vuonna 1985 Joutsassa järjestettiin Kansainväliset matematiikkaolympialaiset. Osallistujien joukossa oli mm. vuonna 2002 Fieldsin mitalilla palkittu matemaatikko Laurent Lafforgue.

Joutsa ja sen lähiseutu on vaikuttanut ainakin seuraavien elokuvien kuvamaailmaan: Mikko Niskasen Käpy selän alla (1966), Matti Kassilan Aatamin puvussa… ja vähän Eevankin (1971), Mika Kaurismäen Arvottomat (1982), Kari Franckin ja Hannu Kahakorven televisionäytelmän Juhani on kuumeessa (1985)

Joutsa populaarikulttuurissa 

Salatuissa elämissä Daniel Ojala muutti Pihlajakadulta Joutsaan hahmon poistuessa sarjasta. Myös Kummeli-sketsisarjan hahmo Mauno Ahonen on kertonut vitsin joutsalaismiehestä.

Liikenne 
Koska Joutsa sijaitsee melko kaukana rautateistä, maantieliikenteen merkitys on korostunut. Joutsan kautta kulkee valtatie 4 (aiemmin kantatie 59), ja kuntakeskus sijaitsee suunnilleen Heinolan ja Jyväskylän puolivälissä.

Linja-autojen kaukoliikenteen pikavuoroilla Joutsasta pääsee ilman autonvaihtoa Helsinkiin, Jyväskylään, Ouluun, Rovaniemelle, Pieksämäelle, Kouvolaan, Kotkaan, Sysmään ja Asikkalaan. Vakiovuorolla pääsee suoraan myös Mikkeliin.

Joutsan keskustaajaman lähin rautatieasema sijaitsee noin 60 kilometrin päässä Mäntyharjulla, ja Leivonmäeltä on lähimmälle rautatieasemalle matkaa noin 50 kilometriä Jyväskylään.

Lähimmälle lentoasemille kertyy Joutsasta matkaa noin 85 kilometriä Jyväskylään, ja Vantaalle on etäisyyttä noin 190 kilometriä. Mikkelin lentoasema ilman säännöllistä matkustajaliikennettä sijoittuu noin 80 kilometrin päähän.

Joutsaan liittyviä henkilöitä 

 Arja Alho, poliitikko
 Onni W. Arima, toimittaja, kirjailija
 Matti Aulos, näyttelijä
Aina Brummer, kirjallisuuden suomentaja
Armas Brummer, taidemaalari
O. J. Brummer, oppikoulunopettaja ja päätoimittaja
 Uno Brummer, toimittaja, suomentaja ja kirjailija
 Alfred Filip Danielson, valtiopäivämies
 Sigurd Wilhelm Forss, seminaarinlehtori
 Kalervo Friman, liikemies
 Päivi Honkapää, kirjailija
 Toivo Hossola, agronomi ja päätoimittaja
 Toivo Häkkinen, Mannerheim-ristin ritari
 Margareta Högman, ystäväliikkeen hengellinen johtaja
 Arto Ikonen, pituushyppääjä
 Yrjö Järvinen (eversti), sotilas ja sotakirjailija
 Elsa Kaarela, opettaja ja kirjailija
 Eino Kaipainen, näyttelijä
 Eino Kalmari, agronomi ja asutusneuvos
 Heikki Kauranen, maanviljelija ja valtiopäivämies
 Iivari Kauranen, jääkärieversti
 Hannele Korhonen, teoreettinen fyysikko
 Väinö Kuisma (keihäänheittäjä), keihäänheittäjä
 Liisa Kukkanen, kirjailija
 Pirjo Kämppi, iskelmälaulaja
 Eero Lankia, agrologi ja poliitikko
 Virpi Lehto, kuvataiteilija
 Salamon Levämäki, Kotimaisen Työn Liiton Suomen liikeapulaisten liiton puheenjohtaja

 Heikki Mattila, pituushyppääjä
 Suvi Minkkinen, ampumahiihtäjä
 Juhana Minni, hallitusneuvos
 Mikko Moilanen, arkeologi, tietokirjailija ja seppä
 Harri Nykänen, rikoskirjailija, kesäjoutsalainen
 Kreetta Onkeli, kirjailija ja kolumnisti
 Ossi Ottela, moukarinheittäjä
 Jorma Pakkanen, kirkkoherra ja kirjailija
 Esko Raento, lääketieteen lisensiaatti ja kirjailija
 Erkki Ruuhinen, graafinen suunnittelija ja muotoilun taiteilijaprofessori
 Juhani Sams, juoksija
 J. G. von Schrowe, valtiopäivämies
 J. H. von Schrowe, valtiopäivämies, kauppias
 Hilda Seppälä, poliitikko
 Martti Servo, taiteilija
 Jussi Silvonen, psykologi ja kasvatustieteilijä
 Jussi Sorjanen, teatteriohjaaja ja näyttelijä
 Kalevi Sorsa, poliitikko, pääministeri
 Markku Susimäki, kuvataiteilija ja lavastaja
 Paavo Valkonen, hiihtosuunnistusvalmentaja
Heikki Vilander, nyrkkeilyn EM-mitalisti
 Henna Virkkunen, poliitikko
Sisko Wilkama, pedagogi
Aarne Wuorimaa, suurlähettiläs
A. O. Wuorimaa, Leivonmäen kirkkoherra, valtiopäivämies ja kansanedustaja

Katso myös 
 Luettelo Joutsan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Joutsalainen

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Joutsan kunnan kotisivu
 Tilastokeskus - Joutsan avainluvut
 Joutsan kalastusmahdollisuudet: Järvet ja kosket

Seulonnan keskeiset artikkelit