Joensuun lyseo

Joensuun lyseo on toiseksi vanhin suomenkielinen oppikoulu heti Jyväskylän lyseon jälkeen. Suomen kouluolot järjestettiin vuonna 1843 annetulla kymnaasi- ja koulujärjestyksellä, ja se oli peruste saada koulukysymyksiin ratkaisu myös 1848 perustetussa Joensuussa.

Historia

Vajaaluokkainen lyseo 1865–1889
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä 1865, ja se aloitt toimintansa 1. syyskuuta niin sanottuna yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka.

Koulut irrotettiin 1887 tuomiokapitulien hallinnosta ja perustettiin Koulutoimen ylihallitus ohjaamaan ja valvomaan koulujen toimintaa. Vuonna 1872 valmistui uusi koulujärjestys, jonka mukaisesti yläalkeiskoulu Joensuussakin muutettiin 1874 neliluokkaiseksi lyseoksi, opetuskielenä edelleen suomi.

1883 annettiin uusi alkeisoppilaitoksia koskeva asetus, jonka perustella Joensuun neliluokkainen lyseo vaihtoi jälleen nimensä alkeiskouluksi, jossa edelleen oli neljä luokkaa ja lähes samanlainen oppiainejako kuin aiemminkin.

Täysluokkainen lyseo 1889–1974

Vuosina 1871–1885 tehtiin useita yrityksiä laventaa koulumuoto täydelliseksi lyseoksi. Vihdoin ehdotukset menivät läpi, ja valtiopäivien päätös vahvistettiin senaatin ehdotuksesta 1887, ja laajentuminen määrättiin aloitettavaksi syksyllä 1889 luokittain.

Täysiluokkaisena lyseona pienin muutoksin Joensuun lyseo toimi aina vuoteen 1974 saakka, jolloin Joensuussa siirryttiin peruskoulujärjestelmään. Koulun nimi vaihtui 1974 Joensuun Keskustan lukioksi, mutta jo vuonna 1980 Joensuun lyseon lukioksi. Lyseo toimii nyt Koulukadun toisella puolella, entisen Joensuun tyttölyseon rakennuksessa.

Lyseon oppilasmäärä oli korkeimmillaan vuonna 1962, jolloin siellä oli liki 900 oppilasta. Oppilasmäärä laski vähitellen, ja viimeisenä toimintavuotena 1974 se oli 714.

Rakennukset 

Yleisalkeiskoulu toimi aluksi 1865 kaupungin luutnantti Schlåterilta vuokraamissa rakennuksissa. Vuonna 1877 näihin tiloihin tuli kansakoulu ja yläalkeiskoulu siirtyi ensin kauppias A. Vataselta vuokrattuun rakennukseen Kauppakadulle ja sitten 1880 A. Svärdin omistamaan rakennukseen Kauppakadun ja Suvantokadun kulmaukseen.

Uusi muutto tapahtui jo 1886 Kirkkokadun ja Malmikadun kulmaukseen raatimies J. Nousiaisen rakennukseen, minkä lisäksi 1891 vuokrattiin lisätilaa konttoristi Hallilta Torikadun ja Kalastajankadun kulmasta.

Kaupunki lahjoitti koululle vuonna 1889 oman tontin, ja kolme vuotta myöhemmin päästiin rakentamaan arkkitehti Theodor Deckerin piirtämää koulurakennusta, joka otettiin käyttöön elokuun alusta vuonna 1894.

Koulua laajennettiin useita kertoja seuraavien vuosikymmenien kuluessa, mutta ei koskaan niin paljoa, että se olisi riittänyt hyvin koulun ja lisääntyneen oppilasjoukon tarpeisiin. Nykyisin rakennus ei ole enää koulukäytössä, vaan siinä sijaitsee Joensuun taidemuseo.

Syksyllä 2006 rakennus sai takaisin alkuperäisen keltaisen värin.

Vahtimestarin asunto valmistui Koski- ja Koulukadun kulmaan 1936.

Rehtorit 
 Alexander Fredrik Alander (v.a.) 1865–1866, varapastori
 Alexander Ferdinand Ékerblom 1866–1872, lääninrovasti
 Johan Magnus Alopaeus 1873–1878, fil.maist.
 Daniel Axel Walle 1873–1903, fil.maist.
 Knut Leopold Cannelin 1904–1908, fil.tri
 Karl Albert Wegelius 1908–1920, fil.maist., näytelmäkirjailija
 Aaro Markkanen 1920–1921, fil.kand.
 Kaarle Henrik Mikael Virtamo 1921–1930, fil.maist.
 Johannes (Ivan) Laine (Popoff) 1930–1933, fil.maist.
 Aulis Viljo Antero Könönen 1933–1949, kaupunkineuvos, fil.maist.
 Aulis Olavi Waldemar Koivusalo 1949–1963, opetusneuvos, fil.maist.
 Elli Kahila (Finne) 1962–1968, fil.maist.
 Aulis Pekka Tynkkynen 1968–1974, fil.kand.

Matrikkelit
Joensuun lyseosta on ilmestynyt kolme matrikkelia:
 Joensuun lyseo 1865-1925. Joensuu 1927.
 Joensuun lyseo 1865-1965. Joensuu 1965.
 Joensuun lyseo 1865-1990 : 125-vuotisjuhlajulkaisu/julkaisija Joensuun lyseon entisten oppilaiden yhdistys r.y.; toimittaja: Marja Simola Joensuu 1990.
Vuonna 2015 ilmestyi juhlakirja, jossa oppilasluettelo 1974-2015:
 Alina Kuusisto: Sivistystä sydämellä – Joensuun lyseon lukio 150 vuotta.  Kirjokansi Joensuu 2015.

Tunnettuja oppilaita ja opettajia 
{| style="border-width: 0; margin: 0 0 0 0;"
| style="vertical-align: top; font-size: smaller;" |
Ambrosius, metropoliitta
Johan Arajuuri, kenraalimajuri
Eino J. Aro, kauppaneuvos
Kaj Chydenius, säveltäjä
Antero Eloharju, kirjailija
Yrjö Eronen, kunnanjohtaja
Aaro Hakkarainen, näytelmäkirjailija
Yrjö Hakulinen, jääkiekkoilija
Kaarlo Hartiala, kansleri
Tapani Harviainen, professori
Juho Heiskanen, kenraalimajuri
Antti Leopold Hintikka, päätoimittaja, kirjailija
Ahti Hirvonen, pankinjohtaja
Arvi Hurskainen, professori
Lassi Hurskainen, jalkapalloilija, Youtube-tähti
Jorma Huuhtanen, Kelan pääjohtaja
Eino J. Härkönen, kuvataiteilija
Veikko Jalava, kuvanveistäjä (opettaja)
Jaakko Julkunen, valokuvaaja
Yrjö Juuti, päätoimittaja
Antero Jyränki, professori
Kalervo Järvelin, professori
Uolevi Kianto, kirjailija
Seppo Kimanen, sellotaiteilija
Ilmari Kivinen, pakinoitsija Tiitus
Oiva Koivisto, vara-amiraali
Vesa-Pekka Koljonen, päätoimittaja
Tapio Korjus, manageri
Paavo Kortekangas, piispa (opettaja)
| style="vertical-align: top; font-size: smaller;" |
Mikael Krogerus, HO:n presidentti

Antti Kukkonen, ministeri
Immo Kuutsa, hiihtovalmentaja
Terho A. Könönen, historioitsija, säveltäjä
Markku Lahtela, kirjailija
Kaarle Sanfrid Laurila, taidehistorian professori (opettaja)
Urpo Leppänen, poliitikko, ministeri
Martti Lindqvist, teologi
Kaarlo Linkola, Helsingin yliopiston rehtori
 W. M. Linnaniemi, eläintieteen professori
Teemu Luoto, kuvanveistäjä (opettaja)
Veijo Martikainen, arkkitehti, professori
Karl-Erik Michelsen, professori
Jouni Mömmö, rockmuusikko
Lasse Naukkarinen, elokuvaohjaaja
Nils Neovius, KKO:n presidentti
Jaakko Nousiainen, valtio-opin professori
Onni Okkonen, taidehistorioitsija, akateemikko
Antti Pennanen, kenraaliluutnantti
Aarne Pietarinen, kenraalimajuri
Matti Piipponen, korkeimman oikeuden presidentti
Kauko Pirinen, teologi, professori
Jouko Puhakka, kirjailija
Pekka Puustinen, päätoimittaja
Tapani Raittila, taidemaalari
Olavi Rimpiläinen, piispa (opettaja)
Enok Rytkönen, lasten kuvakirjojen tekijä
Sippo Ryynänen, prikaatikenraali
| style="vertical-align: top; font-size: smaller;" |
Kauko Räsänen, kenraaliluutnantti
Seppo Räisänen, kenraalimajuri
Seppo Sairanen, pankkiiri
Jaakko Salonoja, radiotoimittaja
Heikki Savolainen, olympiavoittaja
Jori Savolainen, teatteriohjaaja
Martti Silvennoinen, toimittaja
Seppo Sirkka, valokuvaaja
Eino Sormunen, piispa
Lauri Suomalainen, kirjailija
Seppo Tanskanen, kenraalimajuri
Esa Tarvainen, kenraaliluutnantti
Olavi Tarvainen, teologi
Erkki Timonen, eräkirjailija
Reijo Tirronen, runoilija
Eero Tuomisto, päätoimittaja
Aimo Turunen, professori
Harri Turunen, kuvanveistäjä
Pekka Turunen, valokuvaaja
Varma Kosto Turunen, kansanedustaja
Eino R. Wartiovaara, metsänhoitaja, kirjailija, saarnamies
Sakari Virkki, muusikko , Finn Trion jäsen
Kalle Väisälä, matemaatikko
Vilho Väisälä, fyysikko
Yrjö Väisälä, fyysikko, tähtitieteilijä
Annamari Vänskä, tutkija, kuraattori, tietokirjailija
Auvo Väänänen, jääkiekkoilija

Katso myös
 Joensuun lyseon lukio
 Joensuun tyttölyseo

Lähteet

Aiheesta muualla
 Pekka Ripatti: Joensuun lyseo – upseerikoulu. Kirjassa Elämää entisajan Joensuussa, toim. Pasi Tuunainen 1998
Koulukadun varrella. Joensuun lyseon lukion 125-vuotisjuhlakirja. Joensuu 1990.
 Joensuun lyseon sankarivainajat 1939-1944, 1955, 154
 K.A. Wegelius: Joensuun lyseon nuoret sankarit. Joensuu 1920

Joensuun lukiot
Suomen peruskoulut
Theodor Deckerin suunnittelemat rakennukset