Kaura

Kaura eli peltokaura (Avena sativa) on itsepölytteinen eli kleistogaami heinäkasvien heimoon kuuluva viljelykasvi ja viljalaji. Peltokauran tieteellisen nimen lajiosa on sukukongruenssia seuraava feminiinimuoto latinankielisestä sativus-adjektiivista, jonka merkitys on ’viljelty, kylvetty tai istutettu’ eli vastakohta luonnossa kasvavalle.

Kaurojen sukuun kuuluu myös peltoja sekä viljasatoja saastuttava ja helposti leviävä, haitallinen rikkakasvi hukkakaura (Avena fatua). Toiseksi tärkein kaurojen sukuun kuuluva viljelykasvilaji on Välimeren alueella viljeltävä punakaura (Avena byzantina), joka saatetaan joskus lukea samaksi lajiksi peltokauran kanssa.

Kaura on melko nuori viljelykasvi, jota viljelivät länsimaisen ajanlaskun alussa keltit ja germaanit. Suomalaiset oppivat kauranviljelyn germaaneilta 1300-luvulla, jolloin kauraa viljeltiin jonkin verran Etelä-Suomessa ja Hämeessä. Tällöin rahvaan tuli maksaa osa papiston maksuistakin kaurana.

Käyttö 
Kauran jyvät höyrytetään yleensä säilyvyyden parantamiseksi, koska ne sisältävät paljon helposti härskiintyvää rasvaa. Sen jälkeen niistä valmistetaan jauhoja, suurimoita tai hiutaleita. 

Kaurahiutaleet valmistetaan litistämällä joko kokonaisia tai katkaistuja kauranjyviä. Pikakaurahiutaleet litistetään erityisen ohuiksi, mikä nopeuttaa niiden kypsymistä.

Tunnetuin kaurasta valmistettava ruokalaji lienee kaurapuuro. Lisäksi kaurasta valmistetaan keksejä, mysliä sekä silloin tällöin myös olutta. Näiden lisäksi kaurasta on tehty leipää ja talkkunaa. Suurin osa maailmassa tuotetusta kaurasta käytetään kuitenkin kotieläinten rehuksi. Vanhastaan sen tärkein merkitys onkin ollut hevosten ravintona. Myös kauran olkia käytetään rehuna tai kuivikkeena.

Jauhettaessa kauran jyviä myllyssä syntyy jauhoa, mutta jyvistä jää jäljelle suuri määrä kaurankuoria, joille pitää keksiä jokin käyttökohde. Aiemmin niitä poltettiin energian saamiseksi ja hyödynnettiin eläinten rehuna. Yksi uusi käyttökohde tälle myllyn sivuvirralle on kaurankuoripaperi, jonka materiaalista 25 prosenttia on kaurankuorta. Tämän 2020-luvun alussa kehitetyn tuotteen voi kierrättää kartonkina, ja se soveltuu myös elintarvikkeiden pakkaamiseen esimerkiksi leipäpussina.

Terveysvaikutukset 
Kaura sisältää poikkeuksellisen paljon terveydelle haitallista nikkeliä, jota kolmannes Finravinto 2012 -tutkimukseen osallistuneista suomalaisista sai yli  suurimman hyväksytyn määrän.

Euroopan unioni on hyväksynyt terveysväitteen, jonka mukaan 3 grammaa kauran sisältämää liukoista kuitua alentaa LDL-kolesterolia keskimäärin 0,27 mmol/L. Kaura saattaa myös vähentää sydänsairauden riskiä. 

Kauran sisältämä aveniinigluteeni sopii useimmille keliaakikoille, mutta teollisesti prosessoidun kauran joukkoon päätyy käsittelyn aikana usein pieniä määriä muiden viljojen sisältämää gluteenia. Markkinoilla on myös gluteenijäämistä puhtaita kauralaatuja.

Kasvatus 
Kauraa kasvatetaan nykyisin lähes koko lauhkean ja subtrooppisen ilmaston alueella. Eri kauralajikkeet pärjäävät vähemmällä lämmöllä ja kestävät sadetta paremmin kuin muut viljakasvit, joten ne ovat tärkeitä paikoissa, joissa kesät ovat viileitä ja sateisia. Onpa kauraa kasvatettu onnistuneesti Islannissakin. Kaura kylvetään aikaisin keväällä ja korjataan syksyllä. Lyhyen talven maissa tunnetaan myös syyskaura, joka kylvetään syksyllä ja korjataan loppukesästä. Rikkakasvit eivät yleensä juuri häiritse kauran kasvua, sillä se tukahduttaa ne nopean kasvutapansa ansiosta. Kaura kuluttaa maaperästä paljon typpeä.

Tuholaiset ja kasvitaudit 

Suomessa kauran tuholaisista yleisimpiä ovat tuomikirva (Rhopalosiphum padi) ja kahukärpänen (Oscinella frit) sekä harvinaisempia viljakirva (Sitobion avenae) ja elokirva (Metopolophium dirhodum). Kauran tuholaisia ovat myös viljakukko (Oulema melanopus) ja viljakaskas (Calligypona pellucida).
 
Kauran merkittävin kasvitauti Suomessa on kauranlehtilaikku, jonka aiheuttaa Drechslera avenae -sieni. Muita kasvitauteja ovat kauranavonoki, jonka aiheuttaa jyvän kuoren alla säilyvä Ustilago avenae -sieni. Rengasruosteen eli aikaisemmalta nimeltä sarviruosteen aiheuttaa Puccinia coronata -sieni. Rengasruoste vaivaa voimakkaimmin myöhäisiä kauralajikkeita. Kääpiökasvuviroosi on Suomessa yleisin viljojen virustauti, ja sitä aiheuttaa viljan kääpiökasvuvirus (BYDV).

Kauralajikkeita 
Erityyppisiä kauralajikkeita jalostetaan jatkuvasti. Jalostuksen kohteena ovat muun muassa: korsityyppi, korjuuaika, jyvän kuorirakenne, satoisuus, kuoren väri, korren koko, valkuaisainepitoisuus ja roudankestävyys. Suomen nykyinen kauralajikkeisto on jyvän kuoren väriltä keltaista tai vaaleaa, mutta aikaisemmin maatiaiskaurojen kuori oli tumma, joko ruskea tai musta.

Suomalaisia kauralajikkeita:

 Aarre
 Aslak
 Belinda
 Fiia
 Freja
 Ivory
 Katri
 Kolbu
 Leila
 Lisbeth
 Niklas
 Meeri

 Peppi
 Puhti
 Revisor
 Roope
 Salo
 Suomi
 Svala
 Veli
 Virma
 Yty

Kauran hinta 
Kauran hinta määräytyy vapaasti maailmanmarkkinoilla kysynnän ja tarjonnan mukaan. Kauran futuureja noteerataan Chicagon viljapörssissä (Chicago Board of Trade).

Lähteet

Aiheesta muualla 
Suomen Lajitietokeskus: Kaura (peltokaura) – Avena sativa
Kaura (Avena sativa) Suomen kaurayhdistys
Kaura (Avena sativa) Yrttitarha
Peltokaura (Avena sativa)  Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö
Farmit.net Viljan kasvitaudit
Viljamarkkinat  Farmit.net
Peltokaura, Kaura (Avena sativa) Den virtuella floran 
Avena sativa ITIS 
United States Department of Agriculture (USDA): Avena sativa 
Flora of China: Avena sativa 
European Medicines Agency Evaluation (EMEA) of Medicines for Human Use Assessment report on Avena sativa L., herba and Avena sativa L., fructus, London September 2008 (pdf) 
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases Avena sativa 
Avena sativa (oats) Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI) 
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Avena sativa 
Chicago Mercantile Exchange Group: Oats, Futures and Options 

Kaurat
Viljat
Seulonnan keskeiset artikkelit