Soul (kaupunki)

Soul (vanh. Söul) ( ) on Korean tasavallan eli Etelä-Korean pääkaupunki. Soul on nykyisin erityiskaupungin asemassa. Kaupunki sijaitsee maan luoteisosissa, demilitarisoidun alueen eteläpuolella, Hanjoella. Kaupungin väkiluku on yli 10 miljoonaa ja Soulin metropolialueella asuu noin 25,5 miljoonaa ihmistä eli noin puolet Korean tasavallan väestöstä.

Maantiede 

Soul sijaitsee Hanjoen varrella, ja joella on ollut kauppareittinä suuri merkitys kaupungin historiassa. Kaupungin keskusta sijaitsee noin 60 km päässä paikasta, jossa joki laskee Keltaiseenmereen. Varsinaisen kaupungin pinta-ala on noin 600 km2, ja se muodostaa pyöreähkön alueen, jonka säde on noin 15 km ja jonka joki jakaa etelä- ja pohjoisosaan.

Soul jaetaan 25 kaupunginosaan, joista yksitoista on joen eteläpuolella. Väkiluvultaan suurimmat ovat Nowon-gu, Songpa-gu, Gangseo-gu, Gwanak-gu ja Gangnam-gu, joissa on yli puoli miljoonaa asukasta kussakin.

Kaupungin historiallinen keskusta on Jung-gun kaupunginosassa joen pohjoispuolella. Sen halki virtaa Hanjoen sivujoki nimeltään Cheonggyecheon. Cheonggyecheon oli vuosia betonikansien alla mutta on avattu 2000-luvulla keskustan keskeiseksi vesiaiheeksi, jossa on monia putouksia ja puronvarsi-istutuksia. Joenvarsi muodostaa Soulin keskuspuiston. Hanjoessa sijaitsevalla Yeouido-saarella sijaitsevat mm. parlamenttitalo, televisiokeskus ja paljon toimistoja. Olympiastadion on Songpa-gussa joen eteläpuolella. Gangnam-gu taas on kaupan ja liike-elämän sydän, ja siellä järjestetään monet kaupungin messuista.

Ilmasto 
Soulissa on meren läheisyydestä huolimatta varsin mantereinen ilmasto: kesän kuumin kuukausi on elokuu, jolloin lämpötila käy lähellä 30 astetta, kylmimpiä joulu–helmikuu, jolloin on usein pakkasta. Lunta on maassa keskimäärin 28 päivänä vuodessa. Suurimmat sademäärät kertyvät kuitenkin kesällä: heinä-ja elokuussa sataa yhteensä yli 600 mm.

Historia 

Soulin alueelta Hanjoen varrelta on löydetty jäänteitä ihmisasutuksesta 4 000 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Keskuspaikaksi Soul nousi jo varhain. Ensimmäinen historiallinen maininta paikkakunnasta on ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. Kolmen kuningaskunnan aikakaudella Soul sijaitsi Baekjen, Sillan ja Goguryeon strategisella raja-alueella, josta valtiot kamppailivat. Baekjen pääkaupunki Wiryeseong rakennettiin alun perin nykyisen Soulin koillisosaan, mutta siirrettiin pian Hanjoen eteläpuolelle. Tältä paikalta on löydetty kaupungin jäänteitä, kuten maavalleja ja hautakammioita.

Merkittävä asutuskeskus nykyisen Soulin paikalle syntyi kuitenkin vasta 1000-luvun loppupuolella, kun Goryeon kuningas Munjong rakennutti sinne kesäpalatsinsa. Kun Joseon-dynastia perustettiin vuonna 1394, Soulista tuli sen pääkaupunki. Joseon-kaudella kaupunki tunnettiin nimellä ”Hanyang” (, hanja 漢陽) tai ”Hanseong” (, hanja 漢城) ja se kasvoi nopeasti. Kaupunki ympäröitiin muureilla, ja Joseon-kuninkaiden hallintopalatsina vuoteen 1592 saakka toimineen Gyeongbokin rakennustyöt aloitettiin jo vuonna 1392. Myöhemmin hallintopaikaksi vaihtuivat Deoksun palatsi (vuosina 1593–1611) ja Changdeokin palatsi (1611–1872), minkä jälkeen kuningas muutti takaisin Gyeonbokiin.

1800-luvun lopulla Joseon-dynastia ei enää kestänyt länsimaiden aiheuttamaa painetta avautua: diplomaattisuhteet länsimaihin solmittiin lopulta vuonna 1876. Soul alkoi vähitellen modernisoitua: sinne rakennettiin raitioteitä, länsimaisia kouluja, puhelinlinjoja ja rautatie. Ensimmäinen nykyaikainen sairaala avautui vuonna 1885. Korea joutui kuitenkin asteittain Japanin siirtomaaksi vuosina 1905–1910. Japanilaiskaudella kaupungin nimeksi vaihtui ”Gyeongseong” (, ) ja sen rajoja muutettiin, mutta se toimi edelleen maan hallintokeskuksena. Kaupunkia modernisoitiin voimakkaasti: sen katuja päällystettiin, raitiotieverkostoa laajennettiin, vanhoja muureja purettiin ja sinne rakennettiin uusia länsimaalaistyylisiä rakennuksia.

Kun kaupunki vapautui japanilaismiehityksestä, sen nimeksi muutettiin Soul 15. elokuuta 1945. Siitä tehtiin erityisasemassa oleva kaupunki, joka oli suoraan maan keskushallinnon alaisuudessa. Pääkaupunki siitä tehtiin virallisesti vuonna 1948. Vuonna 1950 alkaneessa Korean sodassa kaupunki tuhoutui kuitenkin pahoin, ja pääkaupunkitoiminnot piti siirtää vuosiksi 1951–1953 etelään Busaniin. Sodan jälkeen Soul jäi Etelä-Korean pääkaupungiksi. Kaupungin aluetta laajennettiin Hanjoen eteläpuolelle vuonna 1963 sen kasvun mahdollistamiseksi, ja uusia alueita kehitettiin 1970-luvulla voimakkaasti. Vähitellen sodan runtelemasta kaupungista kasvoi moderni metropoli.

Etelä-Korean voimakasta talouskasvua sodan jälkeen kutsuttiin "Hanjoen ihmeeksi": maa teollistui nopeasti 30–40 vuoden kuluessa. Myös pääkaupunki kasvoi voimakkaasti, mikä aiheutti suuria haasteita kaupunkisuunnittelulle. Etelä-Korean talous laajeni kuitenkin tarpeeksi ripeästi, jotta kaupungin perustarpeet kyettiin täyttämään. Vuonna 1988 kaupungissa järjestettiin kesäolympialaiset, minkä jälkeen sen kansainvälinen profiili on noussut. 600-vuotisjuhliaan Soul vietti vuonna 1994. Etelä-Korea on kehityspolitiikallaan keskittynyt houkuttelemaan kaupunkiin kansainvälistä yritystoimintaa ja korkeateknologian yrityksiä, jotta Soul nousisi merkittäväksi liikenteen, politiikan, talouden ja kulttuurin kansainväliseksi keskukseksi.

Vuonna 2002 Soulissa pidettiin jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen otteluita, ja suuret punaisiin vaatteisiin pukeutuneet kannattajajoukot kerääntyivät tukemaan kaupungin aukioille maan jalkapallomaajoukkuetta. Vuonna 2010 Soul toimi maailman designpääkaupunkina.

Politiikka ja hallinto

Kaupunginjohtaja
Kaupunginjohtaja Park Won-soon löytyi kuolleena 9. heinäkuuta 2020, sen jälkeen kun hänen entinen sihteerinsä oli tehnyt rikosilmoituksen seksuaalisesta häirinnästä. Virkaatekevänä kaupunginjohtajana toimii Seo Jung-hyup.

Aluejako 
Soul jakautuu 25 suuralueeseen (, hanja 區). Niillä on itsehallinto virkamiehineen ja omat pormestarit, jotka valitaan nelivuotiskausiksi. Suuralueet jakautuvat yhteensä 423 kaupunginosaan tai naapurustoon (, hanja 洞), jotka tarjoavat hallinnon palveluita asukkailleen. Väkirikkaimmilla suuralueilla on yli 600 000 asukasta; naapurustojen määrä vaihtelee 10:stä yli 20:een. Seuraavassa taulukossa on esitetty suuralueiden väkiluvut ja pinta-alat:

Talous 
Suuria korealaisia yrityksiä, joiden pääkonttori on Soulissa, ovat LG Group, Hyundai, Kia ja SK Group.
Samsungilla on laajat tuotantolaitokset noin 20 km Soulin eteläpuolella.

Liikenne 
Soulia palvelee kaksi kansainvälistä lentoasemaa. Incheonin kansainvälinen lentoasema on Etelä-Korean suurin ja yksi Aasian suurimmista lentoasemista. Se sijaitsee Incheonin kaupunkiin kuuluvalla saarella, noin 50 kilometriä Soulista länteen. Vanha Gimpon lentoasema 1960-luvulta oli maan päälentoasema vuoteen 2001. Se palvelee nykyisin lähinnä kotimaanlentoja, mutta sieltä on yhteydet myös Tokioon ja Shanghaihin.

Kaupungista on rautatieyhteydet kaikkiin muihin Korean suuriin kaupunkeihin. Soulin metrolla on kolmetoista linjaa, joilla pääsee kaupunginosista toisiin. Metroa käyttää päivittäin yli kahdeksan miljoonaa matkustajaa.

Koulutus 
Soulissa on käytössä ”6–3–3–4”-muotoinen koulutusjärjestelmä, joka jakautuu peruskouluun, keskiasteen kouluun, lukioon ja korkea-asteen koulutukseen. Perusasteen koulujen rinnalla toimii erilaisia ammatti-, teknillis- ja erityiskouluja. Kouluvuosi jakautuu kahteen lukukauteen, joista ensimmäinen kestää maaliskuun alusta elokuun loppuun ja toinen syyskuusta helmikuuhun. Ennen perusasteen koulua kaupunki tarjoaa 3–5-vuotiaille lapsille lastentarhoja: Soulin yli 870 lastentarhassa käy noin 79 000 lasta. Peruskoulu alkaa 6 vuoden iässä. Soulissa on yli 587 peruskoulua, joissa opiskelee 566 200 lasta. Erityiskouluja Soulissa on 29 kappaletta, ja niissä opiskelee noin 5 000 lasta. Lisäksi kaupunki tarjoaa lukuisissa kouluissa erityisen ohjelman lahjakkaille lapsille.

Noin puolet Etelä-Korean tärkeimmistä yliopistoista ja tutkimuslaitoksista sijaitsee Soulissa. Merkittävimpiin yliopistoihin lukeutuvat esimerkiksi Soulin valtionyliopisto, Yonsei-yliopisto, Korean yliopisto, Kyung Hee -yliopisto, Sunkyunkwan-yliopisto, Hanyang-yliopisto, Ewhan naisten yliopisto, Sogang-yliopisto, Inha-yliopisto ja Chung-Ang-yliopisto. Soulin kansallinen yliopisto on kansainvälisissä vertailuissa Korean parhaiten sijoittunut yliopisto; kaupungin yliopistoista 10 muuta on top 300:ssa. Opiskelijakaupunkina Soul tunnetaan vilkkaasta yöelämästään.

Kulttuuri 

Soulin suurkaupunkialueella on viisi Unescon maailmanperintökohdetta: Changdokkungin palatsiryhmä,  Chongmyon temppeli,  Joseon-dynastian kuninkaalliset haudat, Hwasongin linnoitus ja  Namhansanseong.

Kaupungissa on yli sata museota. Usein parhaimpina pidetään Korean kansallismuseota, Leeum - Samung taidemusota, Korean kansatieteellistä museota, Sotamuistomerkkiä, Palatsimuseota ja Soulin historiallista museota.

Lotte World on maailman suurin sisähuvipuisto.

Soulin alueella ei tuoteta juurikaan maataloustuotteita, joten soulilainen keittiö muodostuu raaka-aineista, joita tuodaan eri puolilta maata. Soulin keittiö kuuluukin Korean paikalliskeittiöiden monipuolisimpiin. Soul oli Joeson-dynastian pääkaupunki lähes 500-vuoden ajan ja paikallinen keittiö on säilyttänyt monia dynastian aikana omaksuttuja tapoja. Paikallinen ruoka ei esimerkiksi ole erityisen tulisesti maustettua tai suolattua. Suuri painotus on ruuan esillepanolla. Paikallisia ruokalajeja ovat esimerkiksi Sinseollo, gujeolpan, seolleontang, yukgaejang ja galbi jjim.

Soulissa sijaitsee maailman suurimpana megakirkkona pidetty Yoido Full Gospel Church. Seurakunnalla on noin 489 000 jäsentä.

Urheilu 
Taekwondo on Korean kansallisurheilua, ja maailman Taekwondoliiton (WT) päämaja Kukkiwon on Soulissa. Kaupungissa on kolme pääsarjan baseballjoukkuetta ja yksi ammattimainen jalkapallojoukkue, FC Seoul, joka pelaa K-liigassa.

Soulissa järjestettiin Aasian kisat 1986, kesäolympialaiset vuonna 1988 ja jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut vuonna 2002.

Kansainvälinen yhteistyö 
Soulilla on yhteensä 23 ystävyyskaupunkia eri puolilla maailmaa. Ensimmäinen ystävyyskaupunkisuhde solmittiin Taipein kanssa vuonna 1968. Lisäksi Soul on solminut 18 muun kaupungin kanssa yhteistyösopimuksen. Ystävyyskaupunkisopimus Soulilla on seuraavien kaupunkien kanssa:

  Taipei, Kiinan tasavalta (1968) 
  Ankara, Turkki (1971) 
  Honolulu, Yhdysvallat (1973) 
  San Francisco, Yhdysvallat (1976) 
  São Paulo, Brasilia (1977) 
  Bogotá, Kolumbia (1982) 
  Jakarta, Indonesia (1984) 
  Tokio, Japani (1988) 
  Moskova, Venäjä (1991) 
  Uusi Etelä-Wales, Australia (1991) 
  Pariisi, Ranska (1991) 
  México, Meksiko (1992) 
  Peking, Kiina (1993) 
  Ulan Bator, Mongolia (1995) 
  Hanoi, Vietnam (1996) 
  Varsova, Puola (1996) 
  Kairo, Egypti (1997) 
  Rooma, Italia (2000) 
  Astana, Kazakstan (2004) 
  Washington, Yhdysvallat (2006) 
  Ateena, Kreikka (2006) 
  Bangkok, Thaimaa (2006)
  Taškent, Uzbekistan (2010)

Lähteet

Aiheesta muualla 

       
  

Seulonnan keskeiset artikkelit