joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Raimo Koivu

Raimo Samuli Koivu (s. 20. joulukuuta 1933 Äänekoski) on suomalainen yleisurheilija, jonka päälajit olivat aktiiviaikana 110 metrin aitajuoksu ja kymmenottelu. Hän edusti Koiviston Kipinää, Äänekosken Urheilijoita ja Riihimäen Kiskoa. Hän on pituudeltaan 188 cm.

Koivu voitti 110 metrin aitajuoksun Suomen-mestaruuden Hämeenlinnassa 1960 ajalla 15,2 ja Mikkelissä 1961 ajalla 14,8. Hän sai SM-kilpailuissa hopeaa 1959 sekä pronssia 1956, 1958 ja 1962. Kymmenottelussa hän sijoittui SM-kilpailuissa parhaimmillaan neljänneksi 1958.

Koivu saavutti Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa 110 metrin aitajuoksussa hopeaa Oslossa 1961. Hän kilpaili kahdeksassatoista 110 metrin aitojen maaottelujuoksussa vuosina 1956–1962, ja saavutti voiton Helsingissä käydyissä maaotteluissa heinäkuussa 1960 sekä elokuussa 1962, jolloin teki Suomen ennätyksen 14,4. Hän kilpaili kerran kymmenottelumaaottelussa sijoittuen seitsemänneksi.

Lähteet 

Suomalaiset pika-aitajuoksijat
Suomalaiset yleisurheilun moniottelijat
Vuonna 1933 syntyneet
Elävät henkilöt
3,4-metyleenidioksiamfetamiini

3,4-metyleenidioksiamfetamiini eli MDA on ihmisissä ja joissain muissa eläimissä serotoniinia ja norepinefriiniä synapsirakoihin valikoivasti vapauttava keinotekoinen aine, jota käytetään sen serotoniinia vapauttavan vaikutuksen takia empatogeenisenä päihteenä. MDA aiheuttaa myös psykedeelisiä hallusinaatioita.

Historia
MDA:n syntetisoivat ensimmäisinä kaksi saksalaiskemistiä, C. Mannich ja W. Jacobsohn vuonna 1910. MDA:n päihdyttävät vaikutukset huomasi ensimmäisenä Gordon Alles. Hän kokeili ainetta 16.7.1930. MK-Ultra-projektiin kuuluneessa ihmiskokeessa MDA:n antaminen injektiona yhdysvaltalaiseen tennispelaaja Harold Blaueriin johti hänen kuolemaansa 1953. Projektissa aineesta käytettiin koodinimeä EA-1298 (EA on lyhenne sanoista "Edgewood Arsenal". MDA:n laaja päihdekäyttö alkoi Yhdysvalloissa 1960-luvulla. Tämä johti sen luokitteluun laittomaksi huumeeksi vuonna 1970 Yhdysvalloissa. MDA:n toimivuutta osana psykoterapiaa tutkittiin ensi kerran 1960-luvulla Alexander Shulginin ja Claudio Naranjinon toimesta. 1970-luvulla MDA:ta tutkittiin Yhdysvalloissa viimeisen kerran psykoterapialääkkeenä valtion rahoittamassa tutkimusprojektissa.

Päihdekäyttö

Ihmisissä MDA on vaikutuksiltaan hyvin samanlainen kuin MDMA. MDA aiheuttaa euforian ja empatian tuntemuksia sekä lisää sosiaalisuutta. MDA kuitenkin aiheuttaa MDMA:ta enemmän psykedeelien kaltaisia hallusinaatioita. Päihdekäytössä tyypillinen MDA-rasemaatin annos on 80–130 milligrammaa nieltynä. Nieltynä vaikutukset kestävät 5–8 tuntia.

Lainsäädäntö
Suomessa MDA on huumaisaine.

Lähteet

Aiheesta muualla
Erowid-tietokanta: MDA

Amfetamiinit
Empatogeenit
Psykedeeliset fenetyyliamiinit
Metsäkalmisto

Metsäkalmisto (viroksi Metsakalmistu) on Tallinnassa sijaitseva hautausmaa. Tallinnan Piritan kaupunginosassa sijaitsevalla hautausmaalle on haudattu monia Viron historian merkkihenkilöitä. Merkittävyydessään sitä voidaan verrata esimerkiksi Helsingin Hietaniemen hautausmaahan.

Historia 
Metsäkalmisto on perustettu mäntykankaalle Kloostrimetsaan ('Luostarimetsä') vuonna 1933 kaupungin julkiseksi hautausmaaksi. Sen suunnittelussa on pyritty luonnonläheisyyteen ja vältetty upeita hautamuistomerkkejä lukuun ottamatta presidentti Konstantin Pätsin perhehautaa. Ensimmäinen Metsäkalmistoon haudattu henkilö on kirjailija Eduard Vilde, joka haudattin sinne 30. joulukuuta 1933.

Hautausmaan osat 
Metsäkalmistossa sijaitsee muun muassa Kuulsuste küngas ('Kuuluisuuksien köngäs'). Kumpareelle on haudattu monia Viron historian merkkihenkilöitä eri aikakausilta, kuten Georg Ots, runoilija Lydia Koidula, kirjailija Anton Hansen Tammsaare, säveltäjä Raimond Valgre ja Viron presidentti Lennart Meri. Hautausmaa on jaettu eri osiin. Metsäkalmistossa on omat alueensa muun muassa kirjailijoille, kuvataiteilijoille, näyttelijöille, urheilijoille ja muille tunnetuille henkilöille. Metsäkalmistossa on myös muistomerkki Suomen-pojille, eli Suomen puolella jatkosodassa taistelleille virolaisille vapaaehtoisille.

Siinä missä suomalainen hautausmaa rakentuu yleensä kirkon ympärille tasaiselle maalle, Metsäkalmisto on kirjaimellisesti metsän keskellä. Metsäkalmiston ainoa rakennus on funktionalistinen siunauskappeli, joka on valmitettu kalkkikivestä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Viron hautausmaat
Tallinnan rakennukset ja rakennelmat
Ukrainan katolinen yliopisto

Ukrainan katolinen yliopisto () on yksityinen katolinen yliopisto Lvivissä, Ukrainassa. Yliopisto on sidoksissa Ukrainan kreikkalaiskatoliseen kirkkoon. Yliopisto perustettiin 6. lokakuuta 1929, jolloin Lviv oli osa Puolaa.

Yliopisto koostuu kuudesta tiedekunnasta:

 Humanistinen tiedekunta
 Soveltavien tieteiden tiedekunta
 Terveystieteiden tiedekunta
 Lvivin kauppakorkeakoulu 
 Sosiaalitieteellinen tiedekunta
 Teologian ja filosofian tiedekunta

Yliopiston rehtorina toimii piispa Borys Gudzjak.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Viralliset sivut 

Ukrainan yliopistot ja korkeakoulut
Lviv
Katoliset yliopistot
Polkupyörän valot

Polkupyörän valot ovat polkupyöräilyä avustavia valoja hämärässä tai pimeällä ajettaessa.

Suomessa laki edellyttää käyttämään valoja, edessä valkoista ja takana punaista valoa. Takavalon voi kiinnittää myös reppuun tai takkiin.

Aiemmin sähköisten valojen voimanlähteenä oli dynamo, mutta nykyisin paristo tai akku. Nykyään usein käytetyt led-valot eivät kuluta paljon tehoa saatuun valon määrään suhteutettuna.

Katso myös 
 Talvipyöräily

Lähteet

Aiheesta muualla 

Polkupyörät
Valaistus
Liikenneturvalaitteet
Luettelo vuonna 1972 kuolleista henkilöistä



Tammikuu 
 5. tammikuuta – Erik Frank, suomalainen kilpapyöräilijä (s. 1899)

Helmikuu 
 1. helmikuuta – Ernst Manker, ruotsalainen kansatieteilijä ja museonjohtaja (s. 1893)
 5. helmikuuta – Ivar Wahlbeck, suomalainen maanviljelijä, opettaja ja koulun-, järjestö- ja kaupunginjohtaja, maanviljelysneuvos (s. 1882)

Maaliskuu 
 2. maaliskuuta – Hilkka Ahmala, suomalainen työväenlehtien toimittaja (s. 1915)
 13. maaliskuuta – John Kwao Amuzu Aggey, nigerialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa (s. 1908)
 15. maaliskuuta – Sominé Dolo, malilainen lääkäri ja poliitikko (s. 1922)
 20. maaliskuuta – Peter Marius Andersen, tanskalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti (s. 1885)
 23. maaliskuuta – Otto Ahmala, suomalainen jääkäriluutnantti (s. 1898)
 26. maaliskuuta – Xie Fuzhi, kiinalainen kommunistipoliitikko, ministeri ja kenraali (s. 1909)

Huhtikuu 
 5. huhtikuuta – Arvi Kivikari, suomalainen varatuomari, asianajaja ja Hämeenlinnan pormestari (s. 1893)
 22. tai 29. huhtikuuta – Isak Abrahamsen, norjalainen voimistelija ja olympiavoittaja (s. 1891)

Toukokuu 

 4. toukokuuta – Sujaku Suzuki, japanilainen kuvataiteilija ja olympiamitalisti (s. 1891)
 24. toukokuuta – Maikki Ruoppila-Grönholm, amerikansuomalainen näyttelijä ja lausuja (s. 1886)
 28. toukokuuta – Edvard VIII, Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija 1936 (s. 1894)

Kesäkuu 
 1. kesäkuuta – Kaarlo Meriluoto, suomalainen filosofian maisteri ja rehtori (s. 1885)
 12. kesäkuuta – Saul Alinsky, yhdysvaltalainen ihmisoikeusaktivisti (s. 1909)
 17. kesäkuuta – Elsie Maud Wakefield, brittiläinen sienitieteilijä (s. 1886)
 25. kesäkuuta – Carlo Agostoni, italialainen miekkailija ja olympiavoittaja (s. 1909)

Heinäkuu 
 15. heinäkuuta − Iiro Kaikko, suomalainen ekonomi, kamreeri, lausuja ja puhetaidon opettaja (s. 1902)

Elokuu 
 29. elokuuta – Lale Andersen (synt. Liese-Lotte Bunnenberg), saksalainen laulaja, näyttelijä ja vuoden 1961 euroviisuedustaja (s. 1905)

Syyskuu 
 2. syyskuuta – Kaarina Alava, suomalainen kuvaamataidonopettaja ja kirjailija (s. 1913)

Lokakuu 
 5. lokakuuta – Pentti Ahola, suomalainen arkkitehti (s. 1919)
 24. lokakuuta – Antti Nieminen, suomalainen jalkapalloilija (s. 1928)

Marraskuu 
 5. marraskuuta – Aisja Hakimsan, suomentataari kirjailija ja kauppias (s. 1896)

Joulukuu 
 3. joulukuuta – Leeni Vesterinen, virolais-suomalainen kääntäjä, kirjailija, opettaja, johtaja ja suomalais-virolaisen heimoyhteistyön aktiivitoimija (s. 1886)
 19. joulukuuta – Aleksandr Uninski, ukrainalais-yhdysvaltalainen pianisti (s. 1910)
 20. joulukuuta – Günter Eich, saksalainen kirjailija (s. 1907)
 30. joulukuuta – Henry Christensen, tanskalainen poliitikko (s. 1922)

Katso myös 

 Wikipedia:Henkilön kuolintiedon lisääminen
 Wikiprojekti:Henkilöartikkeleiden syntymä- ja kuolinvuosiluokat
 Wikipedia:Wikidata/Äskettäin kuolleita

1972
Erkki Koskinen

Erkki Koskinen (5. lokakuuta 1925 Helsinki – 16. heinäkuuta 2009) oli suomalainen pyöräilijä. Koskinen osallistui vuoden 1948 kesäolympialaisissa sekä rata- että maantiepyöräilyyn. Hän keskeytti maantieajon ja kuului radalla Suomen joukkueeseen, joka karsiutui 4 kilometrin joukkuetakaa-ajon ensimmäisellä kierroksella.

Lähteet 

Vuonna 1925 syntyneet
Vuonna 2009 kuolleet
Suomalaiset maantiepyöräilijät
Suomalaiset ratapyöräilijät
Hopeasusi

Hopeasusi on erilaisissa partiojärjestöissä myönnettävä korkein mahdollinen ansiomerkki. Se on käytössä muun muassa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Isossa-Britanniassa.

Suomen Partiolaisissa Hopeasusi tai naisille myönnettävä Hopeajoutsen voidaan myöntää arvoaseman laajalti tunnettuna partiopersoonana saavuttanut, omalla poikkeuksellisen suurella panoksellaan positiivisesti ja rakentavasti partiotoimintaa eteenpäin vienyt henkilö. Hopeasusi otettiin Suomessa käyttöön vuonna 1926.

Katso myös 
Mannerheim-solki

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Hopeasusi PartioWikissä
 Luettelo Hopeasuden saaneista partiolaisista PartioWikissä

Partio
Ansiomerkit
Denys Šmyhal

Denys Anatolijovytš Šmyhal (, s. 15. lokakuuta 1975 Lviv) on ukrainalainen poliitikko, joka on toiminut Ukrainan pääministerinä 4. maaliskuuta 2020 alkaen. Ennen pääministerin virkaa Šmyhal toimi Ivano-Frankivskin alueen kuvernöörinä.

Lähteet 

Ukrainan pääministerit
Vuonna 1975 syntyneet
Elävät henkilöt
Niina Keitel

Niina Keitel on suomalainen ooppera- ja konserttilaulaja, äänialaltaan mezzosopraano.

Keitel sai musiikin maisterin arvon Sibelius-Akatemiasta. Hän lauloi solistina Darmstadtin oopperassa (2007–2010), Mannheimin oopperassa (2010–2011) ja Suomen kansallisoopperassa (2011–2014). Vierailuja hän on tehnyt oopperataloissa eri puolilla maailmaa. Hän on myös esiintynyt oopperajuhlilla, kuten Savonlinnan oopperajuhlilla. Keitelin keskeisiin rooleihin ovat kuuluneet Carmen (Carmen), Judit (Herttua Siniparran linna), Octavian (Ruusuritari) ja Preziosilla (Kohtalon voima). Vuosina 2013–2018 Keitel oli Lemin musiikkijuhlien taiteellinen johtaja. Hänen seuraajakseen tuli Tuulikki Närhinsalo.

Konserttiteoksista Keitelin ohjelmistoon ovat kuuluneet muiden muassa Kullervo (Sibelius) ja Das Lied von der Erde (Mahler). Kapellimestareita, joiden johdolla Keitel on laulanut, ovat olleet Kent Nagano, Philippe Jordan, Lawrence Foster, Dan Ettinger, Erik Nielsen, Cornelius Meister, Constantin Trinks, Xian Zhang, Leif Segerstam, Hannu Lintu, Mikko Franck ja Santtu-Matias Rouvali.

Keitel on laulanut Naxoksen ja Ondinen levytyksillä.

Lähteet 

Suomalaiset oopperalaulajat
Mezzosopraanot
Syntymävuosi puuttuu
Elävät henkilöt
Pelle (nimi)

Pelle on miehen etunimi, jota Skandinaviassa käytetään kutsumamuotona nimistä Per, Pehr, Peder, Peter ja Petter. Suomessa sitä voidaan pitää Pellervon lyhentymänä. 

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Pelle on ollut vuoteen 2020 mennessä Suomessa virallisena etunimenä noin 60 miehellä. Ruotsissa nimi on huomattavasti yleisempi: siellä Pellejä on tilastoitu yli 2 500.

Pellellä ei ole virallista nimipäivää almanakassa, mutta Helsingin yliopiston almanakkatoimiston julkaisemissa koirien, kissojen ja hevosten nimipäiväkalentereissa Pellen nimipäivä on 29. kesäkuuta.

Tunnettuja Pellejä
Pelle Almqvist (s. 1978), ruotsalainen laulaja
Pelle Gudmundsen-Holmgreen (1932–2016), tanskalainen säveltäjä
Pelle Heikkilä (s. 1978), suomalainen näyttelijä
Pelle Lindbergh (1959–1985), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti ja olympiamitalisti
Pelle Molin (1864–1896), ruotsalainen kirjailija ja taidemaalari
Pelle Petterson (s. 1932), ruotsalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti
Pelle Svensson (1943–2020), ruotsalainen asianajaja, kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiamitalisti

Pelle taiteilijanimenä:
 
 Pelle Miljoona (oik. Petri Samuli Tiili, s. 1955), suomalainen laulaja-lauluntekijä ja kirjailija

Kuvitteellisia Pellejä
 
 Pelle, päähenkilö Bille Augustin ohjaamassa elokuvassa Pelle Valloittaja ()
 Pelle Peloton (), Disneyn sarjakuva- ja animaatiohahmo
 Pelle Pupu, sarjakuva- ja piirroshahmo Vemmelsäären () aikaisempi suomalainen nimi
 Pelle Svanslös, Pekka Töpöhännän alkuperäinen, ruotsinkielinen nimi

Lähteet

Etunimet
Raimo Tikka

Raimo Tapani Tikka (9. joulukuuta 1938 Ristiina – ?) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti aktiiviurallaan Helsingin Kisa-Veikkoja, Kenttäurheilijat-58-seuraa ja Viipurin Urheilijoita. Hän oli pituudeltaan 174 cm.

Tikka voitti 10 000 metrin juoksun Suomen-mestaruuden Jyväskylässä 1965 ajalla 30.18,2. Hän sai samalla matkalla SM-hopeaa 1964. Maratonilla hän saavutti SM-hopeaa 1966 ja 1968. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän sai 3 000 metrin juoksussa pronssia 1967. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän oli pitkällä matkalla toinen 1966. Joukkuekilpailussa hän saavutti pitkällä matkalla kultaa 1967, hopeaa 1966 ja pronssia 1969 sekä lyhyellä matkalla pronssia 1959 ja 1960.

Tikka sijoittui 10 000 metrillä neljänneksi Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa 1965. Maratonin Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa hän saavutti hopeaa Reykjavikissa 1968 ennätysajallaan 2.18.49,2 ja sijoittui neljänneksi Kongsvingerissä 1969. Hän kilpaili lisäksi kolmessa 10 000 metrin maaottelujuoksussa vuosina 1964–1965 sijoittuen parhaimmillaan kahdesti kolmanneksi.

Tikka juoksi 5 000 metrin ennätyksensä 14.32,0 Helsingissä 28. toukokuuta 1968 ja 10 000 000 metrin ennätyksensä 29.53,8 Kouvolassa 2. elokuuta 1964.

Lähteet 

Suomalaiset kestävyysjuoksijat
Vuonna 1938 syntyneet
Kuolinvuosi puuttuu
Dunlop-venttiili

Dunlop-venttiili on yleisin ja edullisin polkupyörän sisäkumiin yhdistetty venttiili, jonka keksijä on C. H. Woods. 

Muita venttiilityyppejä ovat Schrader ja Presta. Jos pumppu ei sovi tietylle venttiilityypille niin sopivaa adapteria käyttämällä soveltuu.

Renkaat
Venttiilit
Polkupyörät
Bizi (artisti)

Bizi (oikealta nimeltään Ade Iduozee) on nigerialaissuomalainen trap-artisti. Hän yhdistelee musiikissaan trap- ja rnb-musiikkia. Bizi kiinnitettiin vuonna 2017 JVG:n levy-yhtiö PME Recordsin riveihin. Ennen hän teki englanninkielistä musiikkia "Sideshow"-nimellä. Bizi tuli tunnetuksi vuonna 2018 julkaistulla Ääniviesti-levyllä ja Tippan kanssa yhteistyössä tehdyllä ep'llä TRAPPIST.

Diskografia

EP't: 

 Unlocked (2017) (Poistunut Soundcloudista)
 TRAPPIST (yhdessä Tippan kanssa, 2017)
 Ääniviesti (2018)

Singlet: 

 "Sä / Zoneis" (2017)
 "Sateenvarjo" (2018)
 "BIGMACi" (mukana Cledos) (2018)
 "Veny Taas Vähä" (2019)
 "Väistä" (2019)
"Ettiny" (2021)

Vierailijana: 

 Pajafella  - “Wasteman” (2016)
 Kingfish – "Mästerpläni" (2017)
 Cledos – "Swipe" (2018)
 NCO – "Sininen" (2018)
 Kingfish – "Vegas” (2018)
 Eevil Stöö – "Arkajalat" (2019)
 RONNIE – "Adrenaline" (2019)
 Lyttä – "Vaan Tuloksil On Välii" (2019)
 Pins.ku – "GT" (2019)
 Cledos – "TÄN KAA" (2019)
 ABREU  - Rakastan Mua Enemmän (2019)
 SKII6 – "Synttärisankari" (2020)
 Etta – "Verhot Kii" (2020)
 William - ”Ympyrää” (2021)
MD$ – "UUS BAE" (2021)

Musiikkivideot: 

 Kräkkii (2017)
 Sateenvarjo (2018)
 BIGMACi (2018)
 Luokka '18 (2018) 
 TÄN KAA (2019)
 Vegas (2019)
 GT (2019)
 Synttärisankari (2020)

Lähteet 

 https://allday.fi/artist/bizi/
 https://pmerecords.fi/artisti/bizi/

Viitteet 

Suomalaiset hip hop -artistit
Syntymävuosi puuttuu
Elävät henkilöt
Jussi Huttunen (yleisurheilija)

Jussi Huttunen (s. 6. elokuuta 1962) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti aktiiviurallaan Pakilan Visaa, Helsingin Kisa-Tovereita ja Lohjan Kisa-Veikkoja. Hän on pituudeltaan 176 cm. Hänen valmentajanaan toimi Jaakko Honkanen.

Huttunen voitti maratonin Suomen-mestaruuden Porissa 1995 ennätysajallaan 2.21,19. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän saavutti 4 × 1 500 metrin viestissä pronssia 1988. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän sai pitkän matkan joukkuekilpailussa hopeaa 1993.

Henkilökohtaiset ennätykset

Ulkoradat

Sisäradat

Lähteet 

Suomalaiset kestävyysjuoksijat
Vuonna 1962 syntyneet
Elävät henkilöt
Aimo Mäkinen Areena

Aimo Mäkinen Areena on 8. marraskuuta 2011 Helsingin Vuosaareen avattu jäähalli. Aimo Mäkinen Areena toimii Vuosaaren Viikinkien kotihallina.

Halli
Aimo Mäkinen Areenalla on kaksi jääkiekkokaukaloa, 170 hengen katsomo, 230 neliön liikuntatila, kuntosali ja kahvila. Jäähallissa toimii myös Pro Sharp Shop -niminen luistintenteroitusliike. Halli maksoi yhteensä noin 7 miljoonaa euroa. Jäähalli sijaitsee Kartanon kentän yhteydessä. Jäähallin lähellä sijaitsee myös Vuosaari Golf. Aimo Mäkinen Areena on maailman ensimmäinen jäähalli, jossa on sähköä säästävä ja vähemmän lämpöä tuottava LED-valaistus.

Nimeäminen
Jäähalli sai nimensä suomalaisen jääkiekkoilija Aimo Mäkisen mukaan. Aimo Mäkinen testamenttasi 2,4 miljoonaa euroa jäähallin rakentamista varten. Rahojen tarkoituksena oli rakentaa suomalaisille jääkiekkojunioreille halli.

Uudelleennimeämiskohu 
Vuonna 2014 jäähallin edessä ollut Aimo Mäkisen nimikyltti irroitettiin ja tilalle siirrettiin Kuljetusrinki -nimisen yhtiön mainos. Selitys siirrolle oli se, että mainospaikka hallin edestä myytiin jätehuolto- ja kuljetusyhtiölle. Tarkoitus oli siirtää Aimo Mäkisen nimikyltti hallin aulaan. Helsinkiläisille ei tämä käynyt nimeen ja kapinan ansiosta mainos poistettiin. Hallin nimi pysyi koko ajan Aimo Mäkinen Areenana.

Lähteet 

Helsingin urheiluhallit
Suomen jäähallit
Vuosaari
Anarkismi Ruotsissa

Anarkismi Ruotsissa ei ole tuore ilmiö, sillä Mihail Bakunin ilmoitti anarkismia olevan Ruotsissa jo vuonna 1866. Kuten Saksassa ja Alankomaissa, myös ruotsalaisella anarkismilla oli vahvoja syndikalistisia taipumuksia. Varhaisimpia merkittäviä ruotsalaisia anarkisteja oli taiteilija Ivan Aguéli, joka pidätettiin ja tuomittiin Pariisin "kolmenkymmenen oikeudenkäynnissä". Merkittäviä anarkisteja olivat myös Anton Nilson, Leon Larsson, Axel Holmström, Albert Jensen, ja Hinke Bergegren. Bergegren toimitti ja julkaisi viikkolehteä Under röd flagg yhdeksän numeroa maalis-kesäkuussa 1891. Lehden toimitustyössä oli anarkokommunistisia taipumuksia. Siinä julkaistiin otteita merkittävien eurooppalaisten anarkistien Pjotr Kropotkinin, Leo Tolstoin ja Élisée Reclusin kirjoituksista.

Anarkistiset ideat olivat tärkeitä Ruotsin sosiaalidemokraattisessa työväenpuolueessa sen perustamisesta, vuodesta 1889, lähtien 1900-luvun alkuun asti. Bergegren johti puolueen anarkistista ryhmää Ungsocialisterna (’Nuorsosialistit’). Bergegren ja Ungsocialisterna erotettiin SDP:stä 1906 ja 1908 välillä.

Näkymätön puolue oli hajanainen taisteluryhmä, jonka perustivat Ruotsin parlamentin ulkopuolisen vasemmiston eri puolet, erityisesti Ruotsin Anarkosyndikalistinen nuorisoliitto. Tarkoitus oli korostaa työpaikkojen ja katujen todellista politiikkaa verrattuna Riksdagenin parlamentaariseen politiikkaan. Ryhmä hajosi 16. syyskuuta 2006.

Anarkosyndikalistinen ammattiliitto Sveriges Arbetares Centralorganisation perustettiin vuonna 1910. 

Vuodesta 1898 ilmestynyt ruotsalainen aikakauslehti Brand on vanhin jatkuvasti ilmestynyt anarkistinen aikakauslehti.

Monet ruotsalaiset anarkistit liittyivät ja taistelivat CNT-FAI:n kanssa Espanjan vallankumouksen aikana 1936–1939. Heidän joukossaan olivat Nisse Lätt ja Axel Österberg. He julkaisivat Espanjasta myöhemmin silminnäkijän raportteja.

Tunnettu kirjailija Stig Dagerman oli anarkisti koko elämänsä ajan. Lundn anarkistiryhmä oli pieni anarkistiliike, joka syntyi vuoden 1968 mielenosoitusten seurauksena.

Yksi monista pienistä anarkistiryhmistä on vasemmistolainen queer-anarkistiryhmä Fag Army, joka aloitti ensimmäisen toimintansa 18. elokuuta 2014 kakuttaessaan terveys- ja sosiaaliministerin, kristillisdemokraattien johtajan Göran Hägglundin.

Kirjallisuutta 
 
 

Ruotsin politiikka
Anarkismi
Ahvenanmaan eteläinen saaristoseurakunta

Ahvenanmaan eteläinen saaristoseurakunta (ruotsiksi Ålands södra skärgårdsförsamling) on Ahvenanmaan eteläisessä osassa toimiva evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakuntaan, johon kuuluvat kaikki Suomessa toimivat ruotsinkieliset seurakunnat. Vuonna 2020 seurakuntaan kuului 593 henkilöä.

Seurakuntaan kuuluu kolme kirkkoa ja kaksi seurakuntataloa:

 Föglön kirkko
 Sottungan kirkko
 Kökarin kirkko
 Föglon seurakuntatalo
 Kökarin seurakuntatalo

Seurakunnan nykyinen kirkkoherra on Peter Karlsson. Hän toimi ennen tätä virkaatekevänä kirkkoherrana aiemmissa eteläisen Ahvenanmaan seurakunnissa (Kökarin ja Sottungan seurakunnissa, joilla oli yhteinen kirkkoherran virka) lähes 20 vuoden ajan.

Lähteet 

Ahvenanmaa
Porvoon hiippakunnan seurakunnat
Mariehamns församling

Mariehamns församling (suom. Maarianhaminan seurakunta) on Ahvenanmaan pääkaupungissa toimiva seurakunta, joka kuuluu Porvoon hiippakuntaan, johon kuuluvat myös kaikki muut Suomessa toimivat ruotsinkieliset seurakunnat. Vuonna 2020 seurakunnalla oli 7730 jäsentä. Kirkkoherrana toimii Mari Puska. Hänet valittiin tehtävään vuonna 2017..

Seurauntaan kuuluu kolme kirkkoa: Pyhän Yrjön kirkko, Pyhän Martin kirkko ja Pyhän Johanneksen kirkko. Lisäksi sillä on neljä seurakuntataloa ja yksi leirikeskus Lemlandissa..

Lähteet 

Porvoon hiippakunnan seurakunnat
Maarianhamina
Brändö-Kumlinge församling

Brändö-Kumlinge församling (suom. Brändö-Kumlingen seurakunta) on Brändön ja Kumlingen alueilla toimiva seurakunta Ahvenanmaalla, joka kuuluu Porvoon hiippakuntaan. Vuonna 2020 seurakunnalla oli 564 jäsentä. Seurakunnan kirkkoherrana toimii Kent Danielsson.

Seurakuntaan kuuluu kaksi kirkkoa: Brändön kirkko ja Kumlingen kirkko. Lisäksi kummassakin kunnassa sijaitsee seurakunnan omistama seurakuntatalo..

Lähteet 

Porvoon hiippakunnan seurakunnat
Brändö
Kumlinge
Saltviks församling

Saltviks församling (suom. Saltvikin seurakunta) on Saltvikissa toimiva seurakunta, joka kuuluu Porvoon hiippakuntaan. Vuonna 2020 siihen kuului 1476 henkilö. Seurakunnan kirkkoherrana (vt.) toimii Carolina Lindström.

Seurakuntaan kuuluu yksi kirkko (Saltvikin kirkko), yksi seurakuntatalo ja hautauskappeli ja pappila.

Lähteet 

Porvoon hiippakunnan seurakunnat
Saltvik
Sund-Vårdö församling

Sund-Vårdö församling (suom. Sund-Vårdön seurakunta) on entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se sijaitsi Ahvenanmaalla ja sekä Sundin että Vårdön kunnissa. Seurakunta kuului Porvoon hiippakuntaan.

Kirkkoherrana toimi Outi Laukkanen. Vuonna 2020 seurakuntaan kuului 1 077 henkilöä.

Seurakuntaan kuului kaksi kirkkoa: Sundin kirkko ja Vårdön kirkko.

Sund-Vårdö ja Finström-Geta yhdistyivät Pohjois-Ahvenanmaan seurakunnaksi vuoden 2022 alussa.

Lähteet 

Porvoon hiippakunnan seurakunnat
Sund
Vårdö
Jollaksen kartano

Jollaksen kartano on Helsingin Laajasalon Jollaksessa sijaitseva kartano.

Kartanon historia juontaa juurensa vuoteen 1798, jolloin sen maat erotettiin Holmgårdin kartanosta. Kartanon nykyinen päärakennus on vuodelta 1919. Sen rakennutti varatuomari, pankkiiri Viktor Alexander Tavaststjerna, ja sen suunnittelivat arkkitehdit Malmström ja Tikkanen. Muotopuutarhasommitelma on peräisin vuodelta 1920 ja puutarha-arkkitehti Paul Olssonin suunnittelema.

Aikojen saatossa kartanon on omistanut muun muassa kirkkoherra Pettersson 1800-luvun lopulla ja tämän jälkeen asemapäällikkö Robert Rosvall, varatuomari A. Laurell ja edelleen Tavaststjernan perhe.

Vuonna 1920 kartanon maat jaettiin Tavaststjernan ja hänen sisaruksiensa kesken, jolloin alueen keskiosa ja kartanorakennus tulivat Viktor Tavaststjernalle, alueen itäosa (Jollas-Östergård) hänen veljelle Alarikille ja länsiosa (Jollas-Vestergård) hänen sisarelleen Selma Alftanille. Viktor kuoli jo samana vuonna, ja kartano jäi hänen leskelleen Gurli von Pfalerille.

Vuonna 1940 kartano myytiin SOK:lle, joka käytti sitä koulutustiloinaan. Vuonna 1981 SOK halusi luopua kartanosta, jolloin Helsingin kaupunki käytti etuosto-oikeuttaan ja hankki kartanon itselleen. 

2010-luvulla kaupunki yritti myydä kartanoa, mutta päätyi sitten vuokraamaan sen ravintola-alan yrittäjä Antti Tuomolalle. Pian tämä kuitenkin ilmoitti kuitenkin luopuvansa kartanosta ja muuttavansa pois Helsingistä, koska ei ole tyytyväinen vuokrasopimuksensa irtisanomisehtoihin.

Kartanon päärakennus on suojeltu.

Viitteet

Aiheesta muualla 

Laajasalo
Helsingin kartanot
Helsingin suojellut rakennukset
Mestarilaulajat

Mestarilaulajat () olivat koulutettuja porvarillisia laulajia, jotka harjoittivat Saksassa hovilyriikasta 1200-luvun keskivaiheilla syntynyttä laulurunoutta. Mestarilaulajat hakivat taiteensa harjoittamisella toimeentuloaan lähinnä hoveista ja kaupungeista. Myöhemmin mestarilaulua harjoittivat paikoillaan asuvat porvarit, etupäässä käsityöläiset, järjestyneinä yhdistyksinä, pikemminkin rakkaudesta taiteeseen kuin taloudellisista syistä.

Kansanrunouden vastakohtana mestarilaulajat panivat pääpainon taidokkaisiin metriikan ja musiikin muotoihin, ja vähitellen taiteenlajin harjoittaminen jäykistyi tyhjäksi muodollisuudeksi. Lopulta luonnollisen rytmin sijaan tuli mekaaninen tavujen laskeminen ja runotyyli lyötiin laimin. Vanhan ritarirunouden päälaji, lemmenlaulu, väistyi, ja tilalle tulivat oppineet ja opettavaiset hengelliset aiheet ja kertomukset. Mestarilaulajien henkinen vireys hiipui uskonpuhdistuksen aikoihin. Viimeinen mestarilaulajien koulu suljettiin 1839 Ulmissa.

Lähteet 

Musiikin historia
Runous
Melon diskografia

Suomalaisen rap-artisti Melon diskografia.

Albumit

Studioalbumit

EP-levyt

Singlet

Vierailijana

Musiikkivideot 

 Tajuton / RIP (2018)
 Kaikki (2018)
 SICKBOY (2019) 
 TIIKERI (2019)
 TIEN PÄÄL (2019)
 VOLKSWAGEN (2019)
 Viaton (2020)
 e (2021)
 Ihasama (2021)

Lähteet

Diskografiat
Eevil Stöön diskografia

Tämä on Eevil Stöön diskografia.

Albumit

Sooloalbumit

Eevil Stöö x Koksu Koo

MNTTT

Musta Sade (yhdessä JV:n Tarbash Luodin ja Pehmee Goon kanssa)

Mixtapet 

 Pure Ana & Happyhappy Joyjoy Memphis Underground Mix Pt.1 (2006)
 Proud To Be A Stöö (2006)
 Stökiss (2013)

EP't 

 Eevil Stöön Joulumanteli + Rusinat (2005)
 Joulustöö (2006)
 Pomo Sapiens (yhdessä Kuben kanssa, 2017)
 Internetil Ei Oo Tunteit (2019)
 B.M.T. (yhdessä OPAn kanssa, 2019)
Nimetön (2020)

Singlet

Musiikkivideot 

 Kumme Kuollaan (2012)
 Kuuden Tähden Illallinen (2012)
 Menetetyt (2014)
 Mystinen (2014)
 Bela Lugosi (2014)
 Yhen Stöön Klaani (2015)
 Tyyppaa Viel (2015)
 Iso Vauva Jeesus (2015)
 Tooni (2016)
 Mvda Fvck (2016)
 Aivovamma (2016)
 Udon (2016)
 Kolmannen Silmän Kyyneleet (2016)
 Luurangon Luut (2016)
 Oon Eazy-E (2016)
 Yksijäinen (2016)
 Kolme Michelin Tähtee (2017)
 Koska Mä Voin (2017)
 Sylkee (2018)
 21 Savage (2018)
 Kaksijäinen (2018)
 Dwayne Wayne (2019)
 Internetil Ei Oo Tunteit (2019)
 Jemmaa Ne Dänkit (2019)
 Saattaa Olla Ninja (2019)
 Allerginen Valolle (2019)
 Drippimehu (2019)
 B.M.T. (2019)
 Osakan Valot (2019)
 Toisiks Paskin Flow (2019)
 Oon Jo Iso Poika (2020)
Larry David (2020) 
ISO VOIMAKAS KOMEE (2021)
En Luota Mun Koiriin (2021) 
Vauva-askelii (2021)
Salaiset Femmat (2021)
JV-solo/Lasauttaja (2021)
Lucy Lawless (2022)
Puolikas Tiili (2022)
Thunderdome (2022)

Vierailijana 

Diskografiat
Bakunsuomalaiset

Bakunsuomalaiset olivat suomalaisia, joita muutti 1800-luvun jälkipuoliskolla öljyteollisuuden perässä Azerbaidžaniin. 

Varsinkin Bakuun asettui asumaan kymmeniä suomalaisia, joista useimmat hakeutuivat Nobel-suvun Branobel öljy-yhtiön tai siihen sidoksissa olevien liikeyritysten palvelukseen. Luterilaiset tulokkaat järjestäytyivät vuonna 1883 saksalais-ruotsalais-armenialaiseksi seurakunnaksi, jolla oli oma kivikirkko ja jumalanpalveluksia saksan ja venäjän kielellä. 1900-luvun alkuun tultaessa yli 6 000-henkiseksi kasvanut seurakunta toimi aktiivisesti Bakussa ja Balahanyn öljykenttien ympäristössä. Seurakunnan jäsenistä 4 800 oli merkitty saksalaisiksi, 450 ruotsalaisiksi, 400 latvialaisiksi, 250 suomalaisiksi ja 110 virolaisiksi. Bakun suomalaiset ja ruotsalaiset insinöörit ja teknikot muodostivat tiiviin sosiaalisen piirin, jonka jäsenet seurustelivat ja elivät vilkasta kulttuurielämää keskenään. Kaukana kotimaasta kansallisten tapojen ja juhlien merkitys korostui. Niinpä suomalaistakin kulttuuria tavattiin pitää monin tavoin esillä pohjoismaisissa tilaisuuksissa ja juhlissa. Sosiaalinen elämä oli rikasta siksikin, että kaupungissa toimi yllättävän monia suomalaisseurojen ja -yritysten asiamiehiä ja haarakonttoreita. Aika ajoin suomalaiset olivat esillä myös bakulaisten arjessa, sillä kaupungilla tiedettiin, että pietarinsuomalaiset nuohoojat olivat arvostettuja ammattimiehiä. Heitä tahdottiin ehdottomasti hankkia myös Bakuun, jossa kehnosti nuohotut piiput olivat hengenvaarallinen ongelma. 

Enimmillään bakunsuomalaisten yhteisö kasvoi 400–500 hengen kokoiseksi.

Lähteet 

Suomalaisten diaspora
Azerbaidžanin historia‎
Bakun historia
Sonya Lindfors

Sonya Lindfors (s. 1985) on suomalainen tanssija ja koreografi. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 2009 ja suoritti taiteen maisterin tutkinnon 2013.

Lindfors on työskennellyt muun muassa useissa teattereissa eri puolilla Suomea. Vuonna 2018 hän voitti Kuopiossa järjestettävän Anti-nykytaidefestivaalin Live art -palkinnon. Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto hänelle myönnettiin 2022.

Lähteet 

Suomalaiset tanssijat
Suomalaiset koreografit
Vuonna 1985 syntyneet
Elävät henkilöt
Vantaan ruotsalainen seurakunta

Vantaan ruotsalainen seurakunta () on Vantaalla toimiva ainoa ruotsinkielinen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunnan virkaatekevänä kirkkoherrana toimii Kristian Willis. 

31.12.2021 seurakuntaan kuului 4151 jäsentä. Seurakunnan alaisuudessa toimii viisi kirkkoa.

Lähteet 

Porvoon hiippakunnan seurakunnat
Vantaan evankelis-luterilaiset seurakunnat
Suomen ja Taiwanin suhteet

Suomen ja Kiinan tasavallan (Taiwanin) suhteet ovat lähinnä kaupalliset ja epäviralliset. Suomi tunnusti Kiinan kansantasavallan 13. tammikuuta 1950 ja diplomaattiset suhteet solmittiin saman vuoden lokakuussa. Viralliset diplomaattiset suhteet Taiwanilla on vain 15 valtion kanssa, joista ainoa eurooppalainen on Vatikaani. Suomen hallituksen käyttämä nimitys alueesta on pääsääntöisesti Taiwan eikä esim. Kiinan tasavalta.

Helsinkiin avattiin Taipein Helsingin yhteystoimisto vuonna 1990 ja Taipeihin vastaava Suomea edustava toimisto vuotta myöhemmin. Ne toimivat epävirallisina suurlähetystön kaltaisina instituutioina, sillä virallisia diplomaattisia suhteita ei ole. 

Toukokuussa 2020 Taiwan lahjoitti pohjoisen sairaanhoitopiirille suu-nenäsuojamia, joita oli ottamassa vastaan eduskunnan Taiwan-ystävyysseuran puheenjohtaja Mikko Kärnä (kesk.).

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Taipein Helsingin-yhteystoimiston verkkosivut

Suomen kahdenväliset suhteet
Taiwan
Suomen ja Intian suhteet

Suomen ja Intian suhteet ovat hyvät ja alati syvenevät. Diplomaattiset suhteet aloitettiin vuonna 1949. Suomen nykyinen suurlähettiläs on Ritva Koukku-Ronde.

New Delhissä sijaitsevan suurlähetysrakennuksen ovat suunnitelleet Reima ja Raili Pietilä, ja se valmistui vuonna 1985. Intialla on suurlähetystö Helsingissä ja maata edustava nykyinen suurlähettiläs on Raveesh Kumar. 

Taloudellisen yhteistyön syventämiseen on erikoistunut Suomi-Intia kauppayhdistys.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Suomen New Delhin suurlähetystön kotisivut

Suomen kahdenväliset suhteet
Intian kahdenväliset suhteet
Laaksovirta

Laaksovirta on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

Aarne Laaksovirta (1881–1958), kirjailija ja Oriveden opiston johtaja
Einari Laaksovirta (1885–1935), juristi ja kansanvaltuutettu
Jaakko Laaksovirta (1901–1955), arkkitehti
Jukka Laaksovirta (s. 1961), diplomi-insinööri ja Destian toimitusjohtaja 2007–2009
Tuula H. Laaksovirta (1946–2020), kirjastotieteilijä, professori, tietoasiantuntija ja Eduskunnan kirjaston johtaja 1994–2007
Dennis Nylund

Dennis "Ätä" Nylund (s. 22. heinäkuuta 1985 Oulu) on suomalainen näyttelijä.

Nylund teki ensimmäisen esiintymisensä Svenska Teaternissa vuonna 2005 ja saavutti breakdancen maailmanmestaruuden vuonna 2009. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta ja palasi Svenska Teaterniin vuonna 2016. Nylund toimi Saana Akiolan ja Sami Saikkosen kanssa tuomarina Pakko tanssia -ohjelmassa vuonna 2013. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvassa Ollaan vapaita ja televisiosarjassa M/S Romantic. Vuonna 2017 hän mentoroi Tanssii tähtien kanssa -ohjelmassa.

Nylund valittiin koekuvauksissa uutena näyttelijänä Putous-viihdesarjan kolmannelletoista tuotantokaudelle, joka esitettiin keväällä 2021. Hän voitti ohjelman sketsihahmokilpailun hahmolla Folke Rundqvist.

Nylund on naimisissa ja pariskunnalla on yksi tytär ja toinen lapsi syntyi joulukuussa 2021. Nylund harrastaa lenkkeilyä ja golfia.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Suomalaiset tanssijat
Suomalaiset näyttelijät
Vuonna 1985 syntyneet
Elävät henkilöt
Kuuraparta

Kuuraparta (Frosty The Snowman) on alun perin amerikkalainen, vuonna 1950 julkaistu, lumiukosta kertova joululaulu. Laulun suomenkieliset sanat on kirjoittanut Sauvo Puhtila.

Frosty The Snowman laulun kirjoittivat amerikkalaiset lauluntekijät Walter Rollins ja Steve Nelson. Tarkoituksena oli tehdä uusi menestyshitti Gene Autrylle ja Cass County Boysille, joiden esittämä joululaulu Petteri punakuono (Rudolph the Red Nosed Reindeer) nousi listojen kärkeen vuonna 1949. Rollins ja Nelson pyysivät Gene Autrya levyttämään laulun yhdessä Cass Country Boysin kanssa. Gene Autry huomasi mahdollisuuden päästä jälleen listojen kärkeen ja levytti kappaleen. Kuten Rudolph the Red Nosed Reindeer, myös Frosty The Snowman muodostui kansainväliseksi menestyskappaleeksi. Levy julkaistiin lokakuussa vuonna 1950.  

Laulu kertoo lumiukosta, joka herää eloon, kun lapset asettavat sen päähän taikurin silinterihatun. Lapset ja lumiukko seikkailevat kaupungilla, mutta lämmin ilma pakottaa Frostyn jättämään lapset. Lumiukko  lupaa kuitenkin palata takaisin.

Kappaleen levyttivät 1950-luvulla myös Nat King Cole, Jimmy Durante, Guy Lombardo. ja Perry Como. Bing Crosby levytti kappaleen vuonna 1962. Frosty The Snowman laulussa ei mainita joulua tai joululomaa (holiday) lainkaan. Silti kappale on vuosien varrella sisällytetty kymmeniin joulualbumeihin. Frosty The Snowman aiheesta on tehty myös elokuva vuonna 1969 sekä TV-animaatio Frosty's Winter Wonderland vuonna 1976.

Laulun inspiraation lähteenä oletetaan olleen Armonkin pikkukaupungin New Yorkissa. Nykyään kaupungissa järjestetään vuosittain paraati, joka on omistettu Frostylle.

Laulun suomenkielinen versio 
Sauvo Puhtilan sanoittaman, suomenkielisen laulun Kuuraparta levyttivät ensimmäisenä Brita Koivunen ja lauluyhtye Four Cats vuonna 1964. Vuonna 1965 sen levyttivät Saukki ja pikkuoravat. Laulu sisältyi Pikkuoravien joulupotkuriin 1. Laulun ovat levyttäneet myös mm. Markku Aro (1975), Mikko Alatalo (1999) ja Joel Hallikainen (2002). Brita Koivusen ja Four Catsin esitys Jaakko Salon orkesterin säestämänä on muodostunut laulun klassikoksi.

Suomenkielinen laulu vastaa sisällöltään varsin tarkasti alkuperäistä englanninkielistä. Myös suomalaisessa laulussa lauletaan silinterihatusta: Saat tästä vanhan silinterin, päähän paljaaseen. Se on kai hattu taikurin, pois täältä muuttaneen. Hei, Kuuraparta, nytpä jotain tapahtuu! Täynnä elämää aivan onkin jää, - lumiukko naurusuu!

Liitteet 

Joululaulut
Sauvo Puhtilan sanoittamat kappaleet
Suomalaiset musiikkikappaleet
Aulikki Ristoja

Aulikki Ristoja s. Lehtimäki (s. 1949) on suomalainen shakinpelaaja ja shakkikirjailija. Hänellä on kolme naisten Suomen-mestaruutta, vuosilta 1979 1988 ja 2000. Hän on osallistunut viisiin shakkiolympialaisiin. Hän on kirjeshakin naisten kansainvälinen mestari (LIMC). Pelaajana hän on edustanut seuratasolla Gambiittia.

Aulikki Ristoja on kirjoittanut filosofian lisensiaattityönä tutkielman Shakin estetiikasta – Dynamiikan nautinto ja älyllinen kauneus shakkipelissä. Lisäksi hän on aviomiehensä Fide-mestari 
Thomas Ristojan kanssa kirjoittanut kolmiosaisen shakkikirjan'Shakki 1-3'. Lisäksi he tekevät sarjakuvia Suomen Shakki -lehteen. Heillä on kaksi poikaa, jotka myös pelaavat shakkia. Jan Ristoja on Fide-mestari ja Samu Ristoja shakkimestari.

Lähteet 

Suomalaiset shakinpelaajat  
Suomalaiset tietokirjailijat
Vuonna 1949 syntyneet
Elävät henkilöt
Eugenia (nimi)

Eugenia on naisen etunimi, joka on johdettu miehennimestä Eugen. Taustalla on kreikan kielen sana eugenes, joka merkitsee ’jalosyntyistä’.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2020 mennessä tilastoitu 637 Eugenia-nimistä naista.

Nimipäivät
Mikael Agricola mainitsi Eugenia-nimen joulukuun 23. päivän kohdalla vuoden 1544 rukouskirjassaan. Hän viittasi 250-luvulla surmattuun neitsytmarttyyri Eugeniaan, jonka kuolinpäivänä pidetään joulupäivää.

Ruotsissa Eugenia-nimi otettiin almanakkaan vuonna 1812. Nimipäivä oli 10. helmikuuta. Se oli Eugenian nimipäivä myös suomenkielisessä Haaparannan almanakassa (1812, 1830–1900) ja sitä seuranneessa Luulajan almanakassa (1901–1918). 

Nykyään Eugenian nimipäivä on suomenruotsalaisessa almanakassa 16. kesäkuuta ja Ruotsin almanakassa 5. marraskuuta.

Tunnettuja Eugenioita
 Eugenia Charles (1919–2005), Dominican pääministeri 1980–1995
 Eugenia Errázuriz (1860–1951), chileläinen muotialan vaikuttaja, malli ja mesenaatti
 Eugenia Osterberger (1852–1932), espanjalainen säveltäjä ja pianisti
 Eugenia Tanaka (s. 1987), australialainen sulkapalloilija

Lähteet

Aiheesta muualla
 Etunimien taivutus: Eugenia (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)

Etunimet
Ryttylän koulu

Ryttylän koulu on alakoulu Hausjärven Ryttylässä. Koulussa toimii perusopetusluokat (1-6) sekä kaksi esiopetusryhmää. Oppilaita on noin 200.

Historia 
Ryttylän koulun perusti vuonna 1891 eversti Hugo Standertskjöld, joka osti 1800-luvun lopulla läheisen Ryttylän kartanon. Hausjärven kunta ei voinut tuolloin perustaa koulua, joten Standertskjöld perusti sen vanhan oluttehtaan tiloihin. Standertskjöld lopulta lahjoitti koulun tontteineen kunnalle myydessään kartanon vuonna 1909.

Ryttylän koulun uuden siipirakennuksen rakentaminen aloitettiin elokuussa 2019. Uuden rakennuksen on määrä tulla käyttöön tammikuussa 2021.

Lähteet 

Hausjärven oppilaitokset
Suomen peruskoulut
Saana Akiola

Saana Akiola on suomalainen televisioesiintyjä, tanssinopettaja ja entinen kilpatanssija.

Akiola aloitti kilpatanssin 7-vuotiaana, eteni siinä Suomen maajoukkueeseen ja saavutti Suomen-mestaruudet kahdessa kategoriassa. Hän osallistui myös kansainvälisiin kilpailuihin. Kilpauransa jälkeen Akiola ryhtyi tanssinopettajaksi. Hän on toiminut tuomarina Pakko tanssia -ohjelmassa ja opettajana Tanssii tähtien kanssa -ohjelmassa, jossa hänen parejaan ovat olleet Jukka Rasila, Jukka Tammi, Ali Jahangiri, Mikael Junger, Aki Linnanahde ja Jare Brand. Syksyllä 2019 vaikeisiin komplikaatioihin johtanut mononukleoosi esti Akiolan osallistumisen Tanssii tähtien kanssa -kaudelle.

Akiola oli naimisissa laulaja Antti Matikaisen kanssa, mutta pariskunta erosi loppuvuodesta 2018. Akiolalla ja Matikaisella on kaksi lasta.

Lähteet 

Suomalaiset tanssijat
Suomalaiset televisiokasvot
Syntymävuosi puuttuu
Elävät henkilöt
Miesten F-liigan kausi 2020–2021

Miesten F-liigan kausi 2020–2021 on järjestyksessään 35, mutta F-liigan nimen alla ensimmäinen. F-liigan runkosarja alkoi 20. syyskuuta.  Hallitseva Suomen mestari on edelleen Classic, sillä viime kausi jäi koronaviruspandemian takia kesken ja Suomen mestaruus jäi jakamatta. Edellisen Divari-kauden jälkeen Nurmon Jymy salibandyjaoston pitämässään kokouksessa oli päättänyt ottaa vastaan Salibandyliiton tarjoaman paikan miesten F-liiga kaudelle 2020–2021.

Joukkueet

Runkosarja

Runkosarjan pistepörssi

Maalivahtien torjuntapörssi
Vähintään 5 pelaattua  ottelua

Pudotuspelit

Pudotuspelin pistepörssi

Maalivahtien torjuntapörssi
Vähintään 2 pelaattua  ottelua

Puolivälierät

Välierät

Pronssiottelu

Finaalit

Karsinnat

Putoamiskarsinta

Liigakarsinta 

Salibandyliigan kaudet
Ragni

Ragni on naisen etunimi, joka on syntynyt lyhentymällä Ragnhildista tai muista Ragn-alkuisista nimistä. Sen rinnakkaismuotoja ovat Ragna ja Ragny.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2020 mennessä tilastoitu noin kolmesataa Ragni-nimistä naista.

Nimipäivät
Suomenruotsalaisessa almanakassa Ragnin nimipäivä oli alun perin 4. marraskuuta, mutta vuodesta 1990 alkaen se on ollut 15. heinäkuuta.

Ragnilla on nimipäivä myös Norjassa (21. elokuuta).

Tunnettuja Ragneja
 Ragni Cawén (1891–1981), suomalainen taidemaalari
 Ragni Karlsson (1894–1973), suomalainen agronomi ja toimittaja
 Ragni Malmstén (1933–2002), suomalainen iskelmälaulaja
 Ragni Rissanen (s. 1931), suomalainen ravintola- ja hotellialan yrittäjä
 Ragni Tennberg (1904–1993), suomalainen kotitalousopettaja ja keittokirjojen tekijä
 Ragni Østgaard (1894–1956), suomalainen seurapiirihenkilö ja Norjan kruununprinsessa Märthan hovineito

Lähteet

Aiheesta muualla
 Etunimien taivutus: Ragni (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)

Etunimet
Ildikó Pécsi

Ildikó Pécsi (21. toukokuuta 1940 – 5. joulukuuta 2020) oli unkarilainen näyttelijä. Hän esiintyi yli sadassa elokuvassa vuodesta 1961.

Lähteet 

Unkarilaiset näyttelijät
Vuonna 1940 syntyneet
Vuonna 2020 kuolleet
Paul César Helleu

Paul César Helleu (17. joulukuuta 1859 – 23. maaliskuuta 1927) oli ranskalainen taidemaalari. Hän teki öljyvärimaalauksia, kuivaneulaetsauksia ja monia muotokuvia Ranskan kolmannen tasavallan seurapiirien henkilöistä. Nykyään häntä pidetään yhtenä Belle époque- ajan johtavista taiteilijoista.

Elämänvaiheita 
Helleu opiskeli Jean-Léon Gérômen oppilaana École des Beaux-Artsìssa ja tutustui opiskeluaikanaan John Singer Sargentiin, Auguste Rodiniin, Claude Monetiin ja moniin muihin kuuluisuuksiin. Opiskeluaikansa jälkeen hän meni oppipojaksi Ceramique Françaiseen. Hän jatkoi kuitenkin koko ajan maalaamista. Vuonna 1884 häneltä tilattiin Alice Louis-Guérinin muotokuva ja nuoret rakastuivat ja solmivat avioliiton kaksi vuotta myöhemmin. 

Ystävyydestä James Tissotiin seurasi se, että Helleu alkoi tehdä kuivaneulaetsauksia timattineulalla. Hän otti yleensä työstään vain yhden tai kaksi vedosta. Lisäksi Euroopan yläluokkaiset ja upporikkaat naiset pitivät häntä hyvänä muotokuvien tekijänä, joka vangitsi heidän piirteensä ja luonteensa parhaiten. Heidän kauttaan hän sai tilauksen suurtyöstä, kattomaalauksen New Yorkin Grand Central Stationille. Työ herättää ihailua yhä meidän aikanamme. 

Ensimmäisen maailmansodan syttyminen vuonna 1914 merkitsi Helleun asiakaskunnan köyhtymistä ja hänen avokätisesti maksetut muotokuvatilauksensa loppuivat. Hän ryhtyi maalaamaan kuvia katedraaleista ja asetelmista. Vähän ennen kuolemaansa hän hävitti monet painolaattansa.

Teoksia

Viitteet

Aiheesta muualla 

 https://web.archive.org/web/20140709223648/http://newyorksocialdiary.com/node/707569

Ranskalaiset taidemaalarit
Vuonna 1859 syntyneet
Vuonna 1927 kuolleet
Muotokuvamaalarit
Etta (artisti)

Emmalotta Kanth (s. 23. elokuuta 1997), taiteilijanimeltään Etta, on suomalainen rap-artisti. Musikaalisessa perheessä kasvanut Etta osallistui vuonna 2007 Talent Suomi -kilpailuun. Etta oli kilpailun aikaan vasta 10-vuotias ja pääsi semifinaaliin asti. Hän allekirjoitti levytyssopimuksen PME Recordsin ja Warner Music Finlandin kanssa vuonna 2018. Etta julkaisi ensimmäisen singlensä "Balleriina" vuonna 2018.

Etta on tullut tunnetuksi muun muassa kappaleistaan ”10”, ”Prinsessa” ja ”Ämmä”. Lisäksi Etta on vieraillut muiden artistien kappaleilla, kuten Lukas Leonin ”XTC” sekä STEREO:n ”Vuosien päästä”. Etta on julkaissut vuonna 2019 EP-levyt 10 ja 10+ ja vuonna 2021 esikoisalbuminsa Tyttö.

YleX:n musiikkitiimi listasi Etan lupaavimpien kotimaisten artistien joukkoon vuonna 2019. Etta sijoittui Läpimurto-listauksessa sijalle 2, vaikka rap-artisti oli julkaissut vasta yhden virallisen singlen. Etan ura on ollut nousujohteinen. Hän on muun muassa freestyle-räpännyt Lukas Leonia vastaan ja ollut levy-yhtiö Monspin ja HMC Publishing -musiikkikustantamon järjestämän rap-leirin artistimentori.

Etta seurusteli viisi vuotta rap-artisti Lukas Leonin kanssa.

Diskografia

Albumit

Studioalbumit

EP:t

Singlet

Pääartistina

Vierailevana artistina

Muut listasijoitukset ja myyntiluvut

Lähteet

Suomalaiset hip hop -artistit
Vuonna 1997 syntyneet
Elävät henkilöt
Nia (nimi)

Nia on naisen etunimi, joka voi pohjautua Eugeniaan tai muihin nia-loppuisiin nimiin. Suomessa Nia ja sen rinnakkaisasu Niia ovat olleet myös kutsumamuotoja miehennimistä Nehemia ja Sefanias.

Digi- ja väestötietoviraston etunimitilaston mukaan Suomessa on vuoteen 2020 mennessä ollut noin 180–190 Nia-nimistä ja noin 160–170 Niia-nimistä naista.

Kumpikaan nimi ei ole mukana almanakassa.

Tunnettuja Nioja
Nia Ali (s. 1988), yhdysvaltalainen pika-aitajuoksija ja olympiamitalisti
Nia Chailin (s. 1984), suomalainen laulaja-lauluntekijä
Nia Long (s. 1970), yhdysvaltalainen näyttelijä
Nia Peeples (s. 1961), yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä
Nia Vardalos (s. 1962), kanadalais-yhdysvaltalainen näyttelijä, elokuvakäsikirjoittaja ja -tuottaja

Lähteet

Aiheesta muualla
 Etunimien taivutus: Nia ja Niia (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)

Etunimet
Toukopiippo

Toukopiippo (Luzula forsteri) on piippohin kuuluva monivuotinen kasvilaji.

Toukopiippo kasvaa 20–30 senttimetriä korkeaksi. Laji muistuttaa paljon kevätpiippoa (Luzula pilosa). Siihen verrattuna tyviruusukkeen lehdet ovat kapeammat, kehälehdet noin millimetrin pidemmät ja siemenen lisäke lyhyt ja suora.

Levinneisyys 
Toukopiippoa esiintyy Keski- ja Etelä-Euroopassa, Turkissa, Kaukasiassa, Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa, Pohjoismaista se on levinnyt äskettäin Norjaan.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Toukopiippo (Luzula forsteri)
 iNaturalist: Luzula forsteri
 ITIS: Luzula forsteri 
 UniProt: Taxonomy – Luzula forsteri 
 United States Department of Agriculture (USDA): Luzula forsteri 
 Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Luzula forsteri 

Piipot