joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
1880-luku

1880-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1880 ja päättyi 31. joulukuuta 1889. Vuosikymmen oli 1800-luvun yhdeksäs vuosikymmen.

Vuosikymmenen teemoja olivat toinen teollinen vallankumous ja länsimaiden jatkuva talouskasvu.

Tapahtui vuosikymmenen aikana 
 Tähtitieteen NGC-luettelo sai alkunsa

Tapahtumia

Teknologia
 Hehkulampun tuotanto käynnistyi.
 Bensiinimoottorin tuotanto käynnistyi.
 Ensimmäiset fonografit ja fonografiäänitteet.
 Ensimmäiset teräsrakenteiset "pilvenpiirtäjät".
 Ensimmäinen yritys Panaman kanavan rakentamiseksi.
 1885: Thomas Edison kehitti ensimmäisen elokuvan.

Kirjallisuus ja taiteet
 Friedrich Nietzsche: Näin puhui Zarathustra.
 Mark Twain: Huckleberry Finnin seikkailut.
 Fjodor Dostojevski: Karamazovin veljekset.
 Robert Louis Stevenson: Aarresaari ja Tohtori Jekyll ja Mr. Hyde
 Ensimmäinen versio Oxford English Dictionarysta
 Arthur Conan Doyle: Sherlock Holmes

Muuta
 Krakataun tulivuorenpurkauksessa vuonna 1883 kuoli 36 000 ihmistä, joista suurin osa sitä seuranneessa tsunamissa.

Henkilöitä
  Viimeinen tunnettu 1880-luvulla syntynyt henkilö, María Capovilla, kuoli 27. elokuuta 2006.

Valtionpäämiehiä	 
 Keisari Frans Joosef I (Itävalta-Unkari)	 
 Pääministeri Sir John A. Macdonald (Kanada)	 
 Leskikeisarinna Cixi (Kiina)
 Keisari Vilhelm I (Saksa)
 Keisari Fredrik III (Saksa)
 Keisari Vilhelm II (Saksa)	 
 Kansleri Otto von Bismarck (Saksa)	 
 Kuningas Umberto I (Italia)	 
 Paavi Leo XIII	 
 Keisari Meiji (Japani)
 Pääministeri Itō Hirobumi (Japani)
 Pääministeri Kuroda Kiyotaka (Japani)
 Kenraali Porfirio Díaz (Meksiko)	 
 Tsaari Aleksanteri II (Venäjä)	 
 Kuningas Alfonso XII (Espanja)	 
 Kuningatar Victoria (Yhdistynyt kuningaskunta) 
 Pääministeri William Ewart Gladstone (Yhdistynyt kuningaskunta)	 
 Pääministeri Robert Arthur Talbot Gascoyne-Cecil (Yhdistynyt kuningaskunta)
 Presidentti James Garfield (Yhdysvallat)	 
 Presidentti Rutherford B. Hayes (Yhdysvallat)	 
 Presidentti Chester A. Arthur (Yhdysvallat)		 
 Presidentti Grover Cleveland (Yhdysvallat)		 
 Šaahi Nasser-al-Din Shah (Persia)	 
 Keisari Pedro II (Brasilia)
 Presidentti Deodoro da Fonseca (Brasilia)

Muita 
 James Gillespie Blaine, yhdysvaltalainen poliitikko
 Georges Boulanger, ranskalainen kenraali ja poliitikko
 Friedrich Nietzsche, saksalainen filosofi ja kirjailija
 Louis Riel, kanadalainen kapinajohtaja
 William Tecumseh Sherman, yhdysvaltalainen kenraali
 Jules Verne, ranskalainen kirjailija

Aiheesta muualla

Agricola: Suomen historian kronologia: 1880-luku

1880-luku
1850-luku

1850-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1850 ja päättyi 31. joulukuuta 1859. Vuosikymmen oli 1800-luvun kuudes vuosikymmen.

Tapahtui vuosikymmenen aikana 
 1850–1864 – Taiping-kapina Kiinassa
 1851 – Johann Franz Encke loi ensimmäistä kertaa numeroinnin Astraean jälkeen löydetyille asteroideille, mikä lopulta johti niiden sekä aikaisemmin löydettyjen Ceresin, Pallasin, Junon ja Vestan planeetan aseman menetykseen.
 1852 keksittiin öljyn tislaus ja öljytuotteiden valmistaminen alkoi maaöljystä.
 1856–1860 – toinen oopiumisota Kiinassa
 1853–1856 – Krimin sota
 1859 – öljyntuotanto alkoi Pennsylvaniassa Yhdysvalloissa.

Henkilöitä

Valtionpäämiehiä 
 Padshah Bahadur Šah II (Suurmogulien valtakunta)
 Keisari Kōmei (Japani)
 Keisari Frans Joosef I (Itävalta-Unkari)
 Keisari Napoleon III (Ranskan toinen keisarikunta)
 Kuningas Fredrik Vilhelm IV (Preussi)
 Paavi Pius IX
 Kuningatar Maria II (Portugali)
 Kuningas Pietari V (Portugali)
 Keisari, Suomen suuriruhtinas  Nikolai I (Venäjä)
 Keisari, Suomen suuriruhtinas Aleksanteri II (Venäjä)
 Kuningatar Isabella II (Espanja)
 Kuningatar Victoria, (Yhdistynyt kuningaskunta)
 Pääministeri John Russell (Yhdistynyt kuningaskunta)
 Pääministeri George Hamilton-Gordon (Yhdistynyt kuningaskunta)
 Pääministeri Henry John Temple (Yhdistynyt kuningaskunta)
 Presidentti Millard Fillmore (Yhdysvallat)
 Presidentti Franklin Pierce (Yhdysvallat)
 Presidentti James Buchanan (Yhdysvallat)
 Šaahi Nasser-al-Din Qajar (Persia)

Muita 

 John Brown, yhdysvaltalainen abolitionisti
 Isambard Kingdom Brunel, brittiläinen teollisuusmies
 Stephen Foster, yhdysvaltalainen sanoittaja
 Herman Melville, yhdysvaltalainen kirjailija
 John Arthur Roebuck, brittiläinen poliitikko
 Henry David Thoreau, yhdysvaltalainen kirjailija

Aiheesta muualla

Agricola: Suomen historian kronologia: 1850-luku
When did the asteroids become minor planets?
1840-luku

1840-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1840 ja päättyi 31. joulukuuta 1849. Vuosikymmen oli 1800-luvun viides vuosikymmen.

Tapahtui vuosikymmenen aikana 
 1842 – Japanissa toteutettiin Tenpō-uudistukset.
 1848 – Karl Marx ja Friedrich Engels julkaisivat kommunistisen manifestin.

Tekniikka 
 Lennätinjärjestelmiä alettiin ottaa käyttöön.

Henkilöitä

Valtionpäämiehiä
 Keisari Ferdinand I (Itävalta)
 kansleri Klemens Wenzel von Metternich (Itävalta)
 Keisari Franz Josef (Itävalta-Unkari)
 Kuningas Ludvig Filip (Ranska)
 Kuningas Fredrik Vilhelm IV (Preussi)
 Kuningas Leopold I (Belgia)
 Paavi Gregorius XVI
 Paavi Pius IX
 Keisari Nikolai I (Venäjä)
 Suurmoguli Bahadur Šah II (Suurmogulien valtakunta)
 Kuningatar Isabella II (Espanja)
 Kuningas Kaarle XIV Juhana (Ruotsi)
 Kuningas Oscar I (Ruotsi)
 Kuningatar Victoria (Iso-Britannia)
 Pääministeri William Lamb (Iso-Britannia)
 Pääministeri Sir Robert Peel (Iso-Britannia)
 Pääministeri John Russell (Iso-Britannia)
 Presidentti Martin Van Buren (Yhdysvallat)
 Presidentti William Henry Harrison (Yhdysvallat)
 Presidentti John Tyler (Yhdysvallat)
 Presidentti James Knox Polk (Yhdysvallat)
 Presidentti Zachary Taylor (Yhdysvallat) 
 Presidentti Sam Houston (Teksasin tasavalta)
 Presidentti Anson Jones (Teksasin tasavalta)
 Sulttaani Abd-ul-Mejid I (Ottomaanien valtakunta)
 Persian šaahit Mohammad Qajar (1834–1848) ja Nasser-al-Din Qajar (1848–1896)

Muita 

 Isambard Kingdom Brunel, brittiläinen teollisuusmies
 Thomas Carlyle, brittiläinen kirjailija ja yhteiskuntakriitikko
 Ralph Waldo Emerson, yhdysvaltalainen kirjailija
 John Franklin, brittiläinen tutkimusmatkailija ja siirtomaavirkailija
 Heinrich Hoffmann, saksalainen kirjailija
 Edgar Allan Poe, yhdysvaltalainen kirjailija
 Johan Ludvig Runeberg, suomalainen kirjailija
 William Makepeace Thackeray, brittiläinen kirjailija

Aiheesta muualla

Agricola: Suomen historian kronologia: 1840-luku
1830-luku

1830-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1830 ja päättyi 31. joulukuuta 1839. Vuosikymmen oli 1800-luvun neljäs vuosikymmen.

Tapahtui vuosikymmenen aikana 
 1830 – Jaavan sota päättyi.
 1830 – Heinäkuun vallankumous johti Ranskan kuningas Kaarle X:n eroon ja Ludvig Filip I:n valtaannousuun.
 1830 – Belgian vallankumous johti Belgian itsenäistymiseen Alankomaista.
 1834 – Brittiläinen imperiumi luopui orjuudesta.
 1835–1836 – Texasin vallankumous johti Texasin itsenäistymiseen Meksikosta.
 1837 – Samuel Morse patentoi lennättimen.

Tekniikka 

 1830 Edwin Budding patentoi ruohonleikkurin.
 1837 Thomas Davenport patentoi ensimmäisen sähkömoottorin

Henkilöitä

Valtionpäämiehiä
 Keisari Frans I (Itävalta)
 Keisari Ferdinand I (Itävalta)
 Kansleri Klemens Wenzel von Metternich (Itävalta)
 Keisari, Suomen suuriruhtinas Nikolai I (Venäjä)
 Keisari Daoguang (Kiina)
 Kuningas Ludvig Filip (Ranska)
 Kuningas Fredrik Vilhelm III (Preussi)
 Paavi Gregorius XVI
 Kuningas Ferdinand VII (Espanja)
 Kuningas Kaarle XIV Juhana (Ruotsi)
 Kuningas Vilhelm IV (Yhdistynyt kuningaskunta)
 Kuningatar Viktoria (Yhdistynyt kuningaskunta)
 Pääministeri William Lamb (Yhdistynyt kuningaskunta)
 Pääministeri Arthur Wellesley, Wellingtonin herttua (Yhdistynyt kuningaskunta)
 Pääministeri Charles Grey (Yhdistynyt kuningaskunta)
 Presidentti Andrew Jackson (Yhdysvallat)
 Presidentti Martin Van Buren (Yhdysvallat)
 Presidentti Sam Houston (Texasin tasavalta)
 Presidentti Mirabeau B. Lamar (Texasin tasavalta)

Muita 
 H. C. Andersen, tanskalainen satukirjailija
 John C. Calhoun, Yhdysvaltain varapresidentti 1825–1832
 Davy Crockett, yhdysvaltalainen ja texasilainen poliitikko ja sotilas
 Kaspar Hauser, saksalainen tunnistamaton henkilö
 Edgar Allan Poe, yhdysvaltalainen kirjailija
 Robert Henrik Rehbinder, Suomen suuriruhtinaskunnan ministerivaltiosihteeri
 Robert Stephenson, brittiläinen keksijä ja liikemies
 Robert L. Stevens, yhdysvaltalainen keksijä ja liikemies

Aiheesta muualla

Agricola: Suomen historian kronologia: 1830-luku
1710-luku

1710-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1710 ja päättyi 31. joulukuuta 1719. Vuosikymmen oli 1700-luvun toinen vuosikymmen.

Tapahtui vuosikymmenen aikana 
 Suurta pohjan sotaa käydään
 1715 – Ranskan kuningas Ludvig XIV kuoli.

1710-luku
1720-luku

1720-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1720 ja päättyi 31. joulukuuta 1729. Vuosikymmen oli 1700-luvun kolmas vuosikymmen.

Tapahtui vuosikymmenen aikana 
 1721 suuri Pohjan sota päättyi Uudenkaupungin rauhaan. Ruotsi luovutti Venäjälle Liivinmaan, Viron, Inkerinmaan, Viipurin ja osan Karjalaa.
 Venäjän–Persian sota (1722–1723)
 Vanhimmat säilyneet pianot valmistettiin

1720-luku
1730-luku

1730-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1730 ja päättyi 31. joulukuuta 1739. Vuosikymmen oli 1700-luvun neljäs vuosikymmen.

Maailmanpolitiikka

Eurooppa

Euroopassa elettiin 1730-luvulla edelleen Espanjan perimyssodan jälkeistä rauhallista ajanjaksoa, ja valtiot keskittyivät pääosin sisäisiin asioihinsa ja siirtokuntiinsa. Etenkin Yhdistynyt kuningaskunta jättäytyi Euroopan politiikan ulkopuolelle. Vuosikymmenen poikkeukselliset sodat olivat Puolan perimyssota 1733–1735, johon manner-eurooppalaiset vallat sekaantuivat, ja Venäjän-Turkin sota 1735–1739. Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen siirtomaasota, Sota Jenkinsin korvasta, syttyi 1739.

Aasia

Kiinan Qing-dynastian keisariksi nousi vuonna 1736 Qianlong, joka pyrki yhdentämään keisarikuntaa. Hänen aikanaan Kiina vaurastui ulkomaankaupalla niin, ettei keisarikunnassa kerätty veroja joka vuosi.

Persiassa safavidien dynastia loppui 1736 ja vallan ottivat afsharidit, joiden hallitsija Nadir Šah harjoitti voimakasta valloituspolitiikkaa aina seuraavalle vuosikymmenelle.

Intiassa oli edelleen Suurmogulien valtakunnan hajottua valtatyhjiö, jota kilpailevat intialaisvaltiot ja eurooppalaiset koettivat täyttää. Ainoastaan Maratin valtakunta onnistui laajenemaan huomattavasti 1730-luvulla.

Afrikka
Afrikassa alkoi 1738 suuri nälänhätä, mikä kasvatti paikallisten heimojen orjakauppaa elinkeinona. Afrikan länsirannikolla oli lukuisia pieniä valtakuntia, suurimpana Ašanti, jotka kävivät kauppaa eurooppalaisten kanssa.

Kulttuuri
Valistusaate oli vasta nousemassa maailmalla. Varhaisten valistusfilosofien seuraajat, kuten Voltaire ja Charles-Louis de Secondat de Montesquieu alkoivat kirjoittaa 1730-luvulla. Brittiläisessä imperiumissa alkoi vuosikymmenen aikana vahva kristillinen herätys, joka synnytti muun muassa metodismin.

Tiede ja tekniikka 
 Sekstantti keksittiin

Merkittäviä henkilöitä

Laura Bassi, ensimmäinen nainen opettajana yliopistossa
John Wesley, metodistikirkon perustaja
Voltaire, valistusfilosofi

Hallitsijoita
Anna Ivanovna, Venäjän keisarinna
Robert Walpole, Britannian ensimmäinen pääministeri
Yrjö II, Britannian ja Irlannin kuningas
Klemens XII, paavi
Mahmud I, osmanien sulttaani
Ludvig XV, Ranskan kuningas
Kaarle VI, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari
August III, Puolan kuningas
Qianlong, Kiinan keisari
Filip V, Espanjan kuningas
Fredrik I, Ruotsin kuningas

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

1730-luku
1740-luku

1740-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1740 ja päättyi 31. joulukuuta 1749. Vuosikymmen oli 1700-luvun viides vuosikymmen.

Tapahtui vuosikymmenen aikana 
Hattujen sota 1741–1743

1740-luku
1600-luvun ensikymmen



Tapahtui vuosikymmenen aikana 
1602 Hollannin Itä-Intian kauppakomppania perustettiin.
1603 Englannin ja Skotlannin kuningaskunnat yhdistyvät.
1604 Taivaalla nähtiin Keplerin supernova (SN 1604). Tämä on viimeisin omassa galaksissamme havaittu supernova.
1605 Oulun kaupunki perustettiin.
1606 Vaasan kaupunki perustettiin.

1600-luku
1610-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 

1610-luku
1620-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 

 Gangnihessou hallitsi Dahomeyn kuningaskuntaa

1600-luku
1620-luku
1630-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 
Puritaanien suuri kansanvaellus.
Kolmikymmenvuotinen sota käynnissä.
1632 Kustaa II Aadolf perustaa Tarton yliopiston, joka on tällöin Ruotsin toinen yliopisto.
Yhdysvaltain ensimmäinen yliopisto, Harvardin yliopisto perustetaan Massachusetts Bay Colony -siirtokuntaan.

1630-luku
1640-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 
Suomessa eletään kreivin aikaa, kun kenraalikuvernööriksi Pietari Brahe hallitsee Suomea 1637–1641 ja 1648–1654. Muun muassa Turun akatemia perustetaan 1640
Euroopassa (pääosin Saksassa) käydään 30-vuotista sotaa, johon Suomi osallistuu osana Ruotsia. Hakkapeliitat kylvävät kauhua. Sota päättyy vuonna 1648 Wesfalenin rauhaan.
1642 Suomen ensimmäinen kirjapaino perustetaan Turkuun.

1600-luku
1640-luku
1650-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 
 Kajaanin linnan toinen rakennusvaihe aloitettiin
1660-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 
 Laajamittaiset noitavainot Ruotsin valtakunnassa alkavat.
1670-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 
 Henry Morgan merirosvosi Karibialla
 Kasakat kapinoivat Ukrainassa Stenka Razinin johdolla. Razin surmattiin 1671
 Kolmas Englannin–Hollannin sota 1672–1674
  Isaac Newton ja Gottfried Leibniz  keksivät Differentiaali- ja integraalilaskennan

Syntyneitä 
 Pietari Suuri 1672

Kuolleita 
 Molière 1673

1600-luku
1670-luku
1680-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 
 Henry Purcell sävelsi  ooppera Dido and Aeneasin.
 Isaac Newton julkaisi teoksen Philosophiae Naturalis Principia Mathematica
 Laajamittaiset noitavainot Ruotsin valtakunnassa päättyivät

1600-luku
1680-luku
1690-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 
 Katovuosina 1695–1697 nälkään ja tauteihin kuoli Suomessa n. 130 000 ihmistä eli kolmannes maan väestöstä.

1600-luku
1690-luku
1500-luvun ensikymmen



Tapahtui vuosikymmenen aikana 
 Suomessa esiintyi mahdollisesti ruttoa 1504–1505
1510-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 
 1517 – Martti Luther aloittaa uskonpuhdistuksen
 Suomen väkiluku oli noin 200 000

1510-luku
1520-luku



Ruotsissa 

Kalmarin unionin hajoaminen alkoi Tukholman verilöylystä vuonna 1520. Seuraavana vuonna Kustaa Vaasasta tuli Ruotsin valtionhoitaja. Vuonna 1527 järjestettiin Västeråsin valtiopäivät, jotka päättivät toteuttaa uskonpuhdistuksen Ruotsissa. Valtiopäivien päätösten seurauksena kuninkaasta tuli kirkon päämies ja kirkon varoja ohjattiin valtiolle.

Lähteet
1550-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 

1554
Mikael Agricolasta Turun piispa
Pirkkalaisilta otettiin pois oikeus lappalaisten verottamiseen
Viipurin hiippakunta perustettiin
 Venäjän sota 1555–1557

1550-luku
1560-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 
 Taipaleen ortodoksinen seurakunta perustettiin nykyiseen Pohjois-Karjalaan.
1570-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 

1570-luku
1580-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 

1580-luku
1590-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 

1590-luku
1490-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 
 1492 Kristoffer Kolumbus saapui Amerikkaan.
 1492 Maurit ajettiin pois Espanjasta.

1400-luku
1490-luku
320-luku



Tapahtui vuosikymmenen aikana 
Vanha Pietarin kirkko rakennettiin Roomassa.

300-luku
1735



Tapahtumia  
 Carl von Linné julkaisi kirjansa Systema Naturae
 Ruotsalainen kemisti ja mineralogi Georg Brandt totesi, että eräät lasin värjäämiseen käytetyt, nimellä Kobold tunnetut mineraalit sisälsivät ennestään tuntematonta metallia, joka sai nimen koboltti.
 Espanjalainen tiedemies ja meriupseeri Don Antonio de Ulloa löysi Panamasta platinaa ja kuvaili sen ominaisuuksia tarkasti.

Syntyneitä 
 1. tammikuuta – Paul Revere, yhdysvaltalainen hopeaseppä ja Amerikan vallankumouksen patriootti (k. 1818)
27. helmikuuta – Thomas Conway, irlantilaissyntyinen Ranskan armeijan eversti ja Yhdysvaltain armeijan prikaatikenraali (k. 1800)
 9. maaliskuuta – Torbern Bergman, ruotsalainen kemisti ja mineralogi (k. 1784)
11. huhtikuuta – Sándor Báróczi, unkarilainen kirjailija ja upseeri (k. 1809
27. toukokuuta – José Romero y Fernández de Landa, espanjalainen upseeri ja laivasuunnittelija (k. 1907)
28. toukokuuta – François-Christophe Kellermann, ranskalainen marsalkka (k. 1820)
19. heinäkuuta – Ulrika Pasch ruotsalainen taidemaalari (k. 1796)
 7. elokuuta – Claudine Picardet, ranskalainen mineralogi, kemisti, meteorologi ja tieteellisten teosten kääntäjä (k. 1820)
21. elokuuta – Tobias Furneaux, englantilainen meriupseeri ja tutkimusmatkailija (k. 1781)
 5. syyskuuta – Johann Christian Bach, saksalainen säveltäjä, Johann Sebastian Bachin poika (k. 1782)
28. syyskuuta – Augustus FitzRoy, Ison-Britannian pääministeri (k. 1811)
 3. lokakuuta – Henrik Wegelius, suomalainen pappi ja kirjailija
 5. lokakuuta – Georg Gezelius, ruotsalainen pappi ja kirjailija (k. 1789)
 9. lokakuuta – Kaarle Vilhelm Ferdinand, Braunschweigin herttua ja Preussin armeijan marsalkka (k. 1806)
25. lokakuuta – James Beattie, skotlantilainen kirjailija (k. 1803)
27. lokakuuta – Arvid Fredrik Kurck, ruotsalainen kreivi, hovioikeuden presidentti ja valtiomies (k. 1810)
30. lokakuuta – John Adams, Yhdysvaltain toinen presidentti (k. 1826)
10. marraskuuta – Granville Sharp, englantilainen abolitionisti ja kansalaisaktivisti (k. 1813)

 Fjodor Emin, venäläinen kirjailija
 Nasari, Nikolai Kondratjev, Valamon luostarin johtaja (k. 1809)

Kuolleita 
11. tammikuuta – Danilo I, Montenegron ruhtinaspiispa (s. 1670)
 8. huhtikuuta – Ferenc II Rákóczi, unkarilainen aatelinen, suurmaanomistaja ja kapinanjohtaja (s. 1676)
18. heinäkuuta – Johann Krieger, saksalainen urkuri ja säveltäjä (s. 1651)
26. heinäkuuta – Jesper Svedberg, ruotsalainen virsirunoilija, professori ja teologi (s. 1653)
 8. lokakuuta – Yongzheng, Kiinan keisari (s. 1678)
20. lokakuuta – Elsa Holmsten, suomalainen runoilija (s. 1709 tai 1710)

 Anders Erik Ramsay, ruotsalainen sotilas ja virkamies (s. 1638)
1728



Tapahtumia  
 astronomi James Bradley havaitsi tähtien valon aberraatioilmiön.
 Havannan yliopisto perustettiin.
 Kööpenhamina vaurioitui pahoin tulipalossa.
 Tanskalainen Vitus Bering purjehti Beringinsalmen läpi.

Syntyneitä 
 9. tammikuuta – Franz Xaver Pokorný, tšekkiläinen säveltäjä (k. 1794)
   9. tammikuuta – Thomas Warton, englantilainen runoilija, kirjallisuushistorioitsija ja -kriitikko (k. 1790)
16. tammikuuta – Niccolò Piccinni, italialainen säveltäjä (k. 1800)
21. helmikuuta – Pietari III, Venäjän tsaari (k. 1762)
12. maaliskuuta – Anton Raphael Mengs, saksalainen kirjailija ja taidemaalari (k. 1779)
27. maaliskuuta – Isaak Iselin, sveitsiläinen filosofi (k. 1782)
16. huhtikuuta – Joseph Black, skotlantilainen lääkäri, kemisti ja fyysikko (k. 1799)
26. huhtikuuta – François Peltier, ranskalainen katolinen pappi ja marttyyri (k. 1794)
16. kesäkuuta – Jonas Peldan, suomalainen kauppias, Oulun pormestari ja valtiopäivämies (k. 1776)
29. kesäkuuta – Magnus Fredrik Tawast, suomalainen upseeri ja suurmaanomistaja (k. 1789)
 3. heinäkuuta – Robert Adam, skotlantilainen arkkitehti ja sisustustaiteilija (k. 1792)
   3. heinäkuuta  – Johan Bilmark, ruotsalais-suomalainen historioitsija ja professori (k. 1801)
26. elokuuta – Johann Heinrich Lambert, saksalainen matemaatikko, fyysikko, tähtitieteilijä ja filosofi (k. 1777)
 3. syyskuuta – Matthew Boulton, englantilainen teollisuusmies ja keksijä, James Wattin liikekumppani (k. 1809)
27. lokakuuta – James Cook, brittiläinen tutkimusmatkailija (k. 1779)
 5. marraskuuta – Franz Xaver von Wulfen, itävaltalainen jesuiittapappi, sotilas, mineralogi ja kasvitieteilijä (k. 1805)
19. marraskuuta – Andreas Malm, suomalainen pappi ja lintutieteilijä (k. 1793)
 Ali Bei al-Kabir, Osmanien valtakunnan alainen Egyptin hallitsija (šaikh al-balad) (k. 1773)
 Johan Alm, suomalainen kenttävääpeli ja taidemaalari (k. 1810)

Kuolleita 
12. helmikuuta – Agostino Steffani, italialainen piispa, säveltäjä ja diplomaatti (s. 1654)
28. helmikuuta – Ogyū Sorai, Butsui Sora, japanilainen kungfutselainen filosofi (s. 1666)
 4. maaliskuuta – Anna Petrovna, venäläinen suuriruhtinatar, Pietari Suuren tytär (s. 1708)
12. maaliskuuta – Carl Gustaf Creutz, ruotsalainen kenraaliluutnantti (s. 1660)
24. maaliskuuta – Herman Witte, Turun piispa (s. 1666)
10. huhtikuuta – Nicodemus Tessin nuorempi, ruotsalainen arkkitehti (s. 1654)
 9. kesäkuuta – Pjotr Apraksin, venäläinen valtiomies, pajari, sotapäällikkö ja kuvernööri (s. 1659)
26. heinäkuuta – Sven Leijonmarck, suomalainen valtiomies ja hovioikeuden varapresidentti (s. 1649)
15. elokuuta – Marin Marais, ranskalainen säveltäjä (s. 1656)
 1. syyskuuta – Matias Martinius, suomalainen pappi ja kielitieteilijä (s. 1655)
 2. marraskuuta – Nils Ehrenskiöld, ruotsalainen amiraali ja vapaaherra (s. 1674)
10. marraskuuta – Fjodor Apraksin, venäläinen kreivi, sotapäällikkö ja amiraali, Venäjän sotalaivaston luoja (s. 1661)
1726



Tapahtumia  
 Konventikkeliplakaatti voimaan. Sillä kiellettiin Suomessa kirkon ulkopuolella pidettävät hartauskokoukset.
 Jonathan Swift julkaisi satiiriteoksensa Gulliverin retket.
 André Hercule de Fleury karkottaa Bourbonin herttuan hovista.
 Voltaire karkotetaan Englantiin.
 Montevideo perustetaan Espanjan siirtokunnan asutuspaikaksi.
 Merimaskun kirkko rakennetaan.
 Mary Toft onnistui huijaamaan englantilaisia lääkäreitä, että hän oli synnyttänyt jäniksiä.

Syntyneitä 
18. tammikuuta – Henrik, Preussin prinssi ja kenraali, kuningas Fredrik Vilhelm I:n poika (k. 1802)
12. maaliskuuta – Charles Burney, englantilainen musiikinhistorioitsija ja säveltäjä. (k. 1814)
 6. huhtikuuta – Gerard Majella, italialainen maallikkoveli, redemptoristi, pyhimys ja ihmeidentekijä (k. 1755)
28. huhtikuuta – Gabriel Andersinpoika Heikkilä, suomalainen talonpoikaissäädyn valtiopäivämies (k. 1807)
 3. kesäkuuta – James Hutton, skotlantilainen geologi, fyysikko, naturalisti, kemisti ja kokeellinen maanviljelijä. (k. 1797)
14. kesäkuuta – Thomas Pennant, walesilainen luonnontieteilijä ja antikvaari (k. 1798])
26. kesäkuuta – Viktor Amadeus III, Sardinian kuningaskunnan kuningas (k. 1796)
10. heinäkuuta – Aleksandr Kokorinov, venäläinen arkkitehti (k. 1772)
 9. elokuuta – Francesco Cetti, italialainen eläintieteilijä, matemaatikko ja jesuiittapappi (k. 1778)
 7. syyskuuta – François-André Danican Philidor, ranskalainen shakinpelaaja (k. 1795)
19. marraskuuta – Frans Joosef I, Liechtensteinin ruhtinas (k. 1781)

 Israel Helenius, suomalainen talonpoikaissäädyn valtiopäivämies (k. 1806)
 Johannes Gabriel Palm, ruotsalainen sotatuomari (k. 1799)
 Sergei Saltykov, venäläinen upseeri ja kamariherra (k. 1765)
 Jedediah Strutt, englantilainen tekstiilitehtailija (k. 1797)

Kuolleita 
 2. tammikuuta – Domenico Zipoli, italialainen säveltäjä. (s. 1688)
26. helmikuuta – Maksimilian II Emanuel, Baijerin vaaliruhtinas (s. 1662)
26. maaliskuuta – John Vanbrugh, brittiläinen arkkitehti ja näytelmäkirjailija (s. 1664)
24. huhtikuuta – Esaias Groop, suomalainen kruununvouti, pormestari ja valtiopäivämies (s. 1675)
30. kesäkuuta – Peter Elfving, ruotsalaissyntyinen lääkäri, Suomen lääketieteellisen tutkimuksen alkuunpanija (s. 1677)
31. heinäkuuta – Nicolaus II Bernoulli, sveitsiläinen matemaatikko (s. 1695)
21. elokuuta – Taddeus Petroskoilainen, pyhimys.
29. lokakuuta – Herman Ross, suomalainen teologian professori ja Turun akatemian rehtori (s. 1672)
13. marraskuuta – Sophia Dorothea, saksalainen prinsessa, Englannin kuningas Yrjö II:n äiti (s. 1666)

 Johan Creutz, suomalainen valtaneuvos, hovioikeuden presidentti ja maaherra (s. 1651)
1725



Tapahtumia  
 25. tammikuuta – Amaro Pargo, saa tittelin Hidalgo (jalo).
 3. syyskuuta – Iso-Britannia, Preussi ja Ranska tekivät Hannoverin liiton.

Syntyneitä 

15. tammikuuta – Pjotr Rumjantsev, venäläinen kenraali (k. 1796)
28. tammikuuta – Karl Gottlieb von Windisch, saksalainen kirjailija (k. 1793)
 5. helmikuuta – James Otis, amerikkalainen lakimies, poliittinen aktivisti ja agitaattori (k. 1783)
26. helmikuuta – Nicolas-Joseph Cugnot, ranskalainen keksijä (k. 1804)
20. maaliskuuta – Abd-ul-Hamid I, Osmanien valtakunnan sulttaani 1774–1789 (k. 1789)
28. maaliskuuta – Andreas Elgfoth, suomalainen kirkkoherra ja uskonnollisen kirjallisuuden suomentaja (k. 1784)
 2. huhtikuuta – Giacomo Casanova, italialainen seikkailija ja kirjailija (k. 1798)
 6. huhtikuuta – Pasquale Paoli, korsikapainen poliitikko (k. 1807)
25. huhtikuuta – Philipp Ludwig Statius Müller, saksalainen eläintieteilijä (k. 1776)
 1. toukokuuta – Johan Kuhlberg, Helsingin pormestari (k. 1790)
 4. toukokuuta – Johan August Meijerfeldt, ruotsalainen sotamarsalkka (k. 1800)
 9. toukokuuta – Anders Nohrborg, ruotsalainen pappi ja hovisaarnaaja (k. 1767)
25. heinäkuuta – Magnus Wilhelm Armfelt, suomalainen vapaaherra, kenraali ja diplomaatti (k. 1795)
 4. elokuuta – John Newton, englantilainen merikapteeni, anglikaaninen pappi ja virsirunoilija (k. 1807)
27. elokuuta – Charles Townshend, brittiläinen poliitikko ja valtiovarainministeri (k. 1767)
 7. syyskuuta – William Duesbury, englantilainen liikemies, emaloija ja posliinitehtailija (k. 1786)
12. syyskuuta – Guillaume Le Gentil, ranskalainen tähtitieteilijä (k. 1792)
19. syyskuuta – Johan Haartman (nuorempi), suomalainen lääketieteen professori (k. 1787)
22. syyskuuta – Joseph Siffred Duplessis, ranskalainen taidemaalari (k. 1802)
29. syyskuuta – Robert Clive, englantilainen kenraali ja paroni (k. 1778)
17. lokakuuta – John Wilkes, englantilainen liberalistinen lehtimies ja poliitikko (k. 1797)
22. marraskuuta – Gabriel Wallenius, suomalainen kruununvouti ja talousmies (k. 1808)
11. joulukuuta – Ivan Jelagin, venäläinen kirjailija, teatterimies ja historioitsija (k. 1793)

 Ivan Osterman, venäläinen diplomaatti, varakansleri ja valtakunnankansleri (k. 1811)

Kuolleita 

 8. helmikuuta – Pietari I Suuri, Venäjän keisari (s. 1672)
 2. maaliskuuta – José Benito de Churriguera, espanjalainen arkkitehti ja kuvanveistäjä (s. 1665)
13. huhtikuuta – Jakob Arrhenius, ruotsalainen historian professori, Uppsalan yliopiston rehtori ja virsirunoilija
 3. toukokuuta – Johan Wegelius vanhempi, suomalainen kirkkoherra ja pietisti (s. 1660)
 9. toukokuuta – Simon Affleck (”Simo Hurtta”), ruotsalainen Suomessa toiminut arrendaattori (s. 1660)
24. lokakuuta – Alessandro Scarlatti, italialainen säveltäjä (k. 1680)
27. joulukuuta – Dunsu, Kiinan Yongzheng-keisarin puoliso (s. 1690)

 François Poullain de la Barre, ranskalainen filosofi (s. 1647)
 Devlet II Giray, Krimin kaanikunnan hallitsija (s. 1654)
1716



Tapahtumia  
 Venäläiset räjäyttivät Kajaanin linnan.

Syntyneitä 
 20. tammikuuta – Kaarle III, Espanjan kuningas vuosina 1759-1788 (k. 1788)
 30. tammikuuta – Carl Fredrik Adelcrantz, ruotsalainen arkkitehti (k. 1796)
15. toukokuuta – Erik af Palén, suomalainen virkamies ja lainsuomentaja (k. 1788)
17. toukokuuta – Reinhold Johan Jägerhorn, suomalainen upseeri ja valtiomies (k. 1790)
 4. lokakuuta – James Lind, englantilainen lääkäri ja tiedemies (k. 1794)
24. marraskuuta – Nils Idman nuorempi, ruotsalainen pappi ja kielentutkija (k. 1790)
 1. joulukuuta – Étienne Maurice Falconet, ranskalainen kuvanveistäjä (k. 1791)
16. joulukuuta – Louis-Jules Mancini-Mazarini, ranskalainen herttua, diplomaatti,  ministeri, runoilija ja näytelmäkirjailija (k. 1798)
26. joulukuuta – Thomas Gray, englantilainen runoilija ja professori (k. 1771)
 26. joulukuuta – Jean François de Saint-Lambert, ranskalainen runoilija ja filosofi (k. 1803)

 Hans Henrik Boije, suomalainen valtiopäivämies ja maaherra (k. 1781)
 James Brindley, englantilainen kanavainsinööri (k. 1772)
 Yosa Buson, japanilainen runoilija ja taidemaalari (k. 1784)
 Arvi Junkkarinen, suomalainen kirkonrakentaja (k. 1777)
 Pehr Kalm, suomalainen tutkija ja tutkimusmatkailija (k. 1779)
 Anna Margareta Salmelin, suomalainen pikkuvihan aikainen sotavanki (k. 1789)
 Elisabet Wittfooth, suomalainen laivanvarustaja ja kauppahuoneen johtaja (k. 1791)

Kuolleita 

19. helmikuuta – Dorothe Engelbretsdatter, norjalainen kirjailija (s. 1634)
11. huhtikuuta – Christian Knaut, saksalainen lääkäri, kasvitieteilijä ja kirjastonhoitaja (s. 1656)
28. huhtikuuta – Louis de Montfort, ranskalainen pappi, sääntökuntien perustaja, lähetystyöntekijä ja pyhimys (k. 1673)
29. toukokuuta – Carl Piper, ruotsalainen kreivi ja valtiomies (s. 1647)
 5. kesäkuuta – Roger Cotes, englantilainen matemaatikko (s. 1682)
27. lokakuuta – Miklós Bethlen, transilvanialais-unkarilainen poliitikko ja kirjailija (s. 1642)
14. marraskuuta – Gottfried Leibniz, saksalainen filosofi ja yleisnero (s. 1646)
26. marraskuuta – Nils Bielke, ruotsalainen sotamarsalkka, diplomaatti ja kuninkaan neuvostonjäsen (s. 1644)
27. marraskuuta – Petronella Oortman, alankomaalainen nukkekotiharrastaja (s. 1656)
29. joulukuuta – Carl Ewald von Rönne, venäläinen ratsuväenkenraali (s. 1663) 

 Josef Calamnius, suomalainen pappi ja runoilija (s. 1660 tai 1665)
 Iisak Laurbecchius, suomalainen teologian apulaisprofessori (s. 1678)
1713



Tapahtumia 
 
Suuri Pohjan sota: Venäläisten hyökkäys sytytti suuren tulipalon Helsingissä, ruotsalaiset kärsivät tappion Pälkäneellä Kostianvirran taistelussa.
Suomessa alkoi isoviha.
Benderin kalabaliikki
Espanjan perimyssodan Alankomaissa päättänyt Utrechtin rauha solmittiin. Espanja joutui luovuttamaan Itävallalle Espanjan Alankomaat, siitä lähtien Itävallan Alankomaat (nykyinen Belgia), Savoijille Sisilian ja Isolle-Britannialle Gibraltarin ja Menorcan.

Syntyneitä 
25. tammikuuta – Thomas Stenbäck, suomalainen kirkkoherra, lääninrovasti ja valtiopäivämies (k. 1776)
23. helmikuuta – Erik Frosterus, suomalainen kappalainen ja katekismuksen tekijä (k. 1788)
 5. maaliskuuta – Frederick Cornwallis, englantilainen Canterburyn arkkipiispa (k. 1783)
10. huhtikuuta – John Whitehurst, englantilainen kelloseppä (k. 1788)
24. huhtikuuta – Serafino Filangeri, italialainen katolinen arkkipiispa (k. 1782)
13. toukokuuta – Alexis Clairaut, ranskalainen matemaatikko (k. 1765)
25. toukokuuta – John Stuart, Ison-Britannian pääministeri 1762–1763 (k. 1792)
22. heinäkuuta – Jacques-Germain Soufflot, ranskalainen arkkitehti (k. 1780)
31. heinäkuuta – Denis Diderot, ranskalainen filosofi (k. 1784)
 3. elokuuta – Johan Georg Lillienberg, ruotsalainen kreivi, valtiopäivämies, vuorikollegion presidentti ja maaherra (k. 1798)
 8. syyskuuta – Vitaliano Donati, italialainen kasvitieteilijä (k. 1762)
 23. syyskuuta – Ferdinand VI, Espanjan kuningas 1746–1759 (k. 1759)
 2. lokakuuta – Francisco Díaz del Rincón, espanjalainen pappi, dominikaani, lähetyssaarnaaja, marttyyri ja pyhimys (k. 1748)
24. marraskuuta – Laurence Sterne, englantilais-irlantilainen kirjailija (k. 1768)
 2. joulukuuta – Johan Kraftman, suomalainen taloustieteilijä, maantieteilijä, rehtori ja valistusajattelija (k. 1791)
28. joulukuuta – Matti Honka, suomalainen kirkonrakentaja (k. 1777)
29. joulukuuta – Nicolas Louis de Lacaille, ranskalainen tähtitieteilijä (k. 1762)

 Matti Jylkkä, suomalainen kirkonrakentaja (k. 1782)
 Tuomas Ragvaldinpoika Suikkanen, suomalainen kirkonrakentaja (k. 1781)
 Savva Tševakinski, venäläinen arkkitehti (k. 1780?)

Kuolleita 
 8. tammikuuta – Arcangelo Corelli, italialainen säveltäjä ja viulisti (s. 1653)
25. helmikuuta – Fredrik I, Preussin kuningas (s. 1657)
 6. toukokuuta – Johan Schmedeman, suomalainen lakimies, virkamies ja kirjallisten aineistojen keräilijä (s. 1652)
31. lokakuuta – Ferdinand, Toscanan kruununprinssi (s. 1663)
15. joulukuuta – Carlo Maratta, italialainen taidemaalari (s. 1625)

 Damat Hasan pašša, Osmanien valtakunnan suurvisiiri 1703–1704 (s. 1658)
 Francis Hauksbee, englantilainen sähkön tutkija (s. 1660)
 Taneli Luukkoinen, suomalainen sissisoturi
1712



Tapahtumia  
 Pietarista tuli Venäjän pääkaupunki.
 Ruotsissa siirryttiin omasta kalenterista juliaaniseen kalenteriin pitämällä ylimääräinen karkauspäivä 30. helmikuuta.
 Hans Adam I osti Vaduzin kreivikunnan.

Syntyneitä 
24. tammikuuta – Fredrik II Suuri, Preussin kuningas (k. 1786)
27. tammikuuta – Karl Rein, suomalainen kappalainen ja runoilija (k. 1781)
22. helmikuuta – Péter Bod, unkarilainen reformoitu pappi, kirkko- ja kirjallisuushistorioitsija (k. 1769)
28. helmikuuta – Louis-Joseph de Montcalm, ranskalainen kenraali ja aatelismies (k. 1759)
 2. maaliskuuta – Daniel Tilas, ruotsalainen vuoritieteilijä, vapaaherra ja valtiopäivämies (k. 1772)
28. maaliskuuta – Xiaoxianchun, Kiinan keisarinna, keisari Qianlongin puoliso (k. 1748)
 5. toukokuuta – Daniel af Thunberg, ruotsalainen insinööri, maa- ja vesirakentaja (k. 1788)
28. kesäkuuta – Jean-Jacques Rousseau, ranskalainen filosofi (k. 1778)
19. heinäkuuta – Karl Fredrik Mennander, Turun piispa 1757–1885 (k. 1786)
21. heinäkuuta – Karl Abraham Clewberg, ruotsalainen teologian, kreikan ja heprean kielten professori (k. 1765)
26. elokuuta – Tadeusz Ogiński, puolalais-liettualainen linnanherra ja voivodi (k. 1783)
14. lokakuuta – George Grenville, brittiläinen whig-poliitikko ja pääministeri (k. 1770)
11. joulukuuta – Francesco Algarotti, italialainen filosofi ja taidekriitikko (k. 1764)
12. joulukuuta – Karl Alexander Lothringen, Itävallan marsalkka (k. 1780)

 Jean du Castre d’Auvigny, ranskalainen sotilas ja kirjailija (k. 1743)
 Antti Piimänen, suomalainen kirkonrakentaja (k. 1775)
 Johan Stålbom, suomalainen taidemaalari (k. 1777)

Kuolleita 
25. tammikuuta – Carl Nieroth, baltiansaksalainen kreivi, Ruotsin armeijan upseeri ja Suomen kenraalikuvernööri (s. noin 1650)
12. helmikuuta – Richard Cromwell, Englannin, Irlannin ja Skotlannin lordiprotektori 1658–1659 (s. 1626)
18. helmikuuta – Ludvig, Louis, Ranskan kruununperillinen (dauphin) ja Burgundin herttua (s. 1682)
27. helmikuuta – Bahadur Šah I, Suurmogulien valtakunnan hallitsija (s. 1643)
 2. maaliskuuta – Lorenzo Magalotti, italialainen diplomaatti ja kirjailija (s. 1637)
19. huhtikuuta – Petter Carstenius, Viipurin kirkkoherra ja tuomiorovasti (s. 1647)
15. kesäkuuta – Louis Joseph Vendôme, Ranskan marsalkka (s. 1654)
16. kesäkuuta – Hans Adam I, Liechtensteinin ruhtinas (s. 1657)
24. heinäkuuta – Hans Munch, tanskalainen piispa (s. 1654)
 7. elokuuta – Friedrich Wilhelm Zachow, saksalainen urkuri ja säveltäjä (s. 1663)
14. syyskuuta – Giovanni Domenico Cassini, italialainen tähtitieteilijä (s. 1625)
 6. joulukuuta – Fabian Wrede, ruotsalainen valtiomies ja maaherra (s. 1641)

 Giovanni Cassegrain, ranskalainen lääkäri ja varhaisten kaukoputkien kehittäjä (s. 1625)
 Gabriel Kurck, suomalainen maaherra (s. 1630)
 Baltacı Mehmet pašša, Osmanien valtakunnan suurvisiiri 1704–1706 ja 1710–1711 (s. 1660)
 Lars Myra, suomalainen taidemaalari
 Denis Papin, ranskalainen fyysikko, matemaatikko ja keksijä (s. 1647)
1711



Tapahtumia  
 Etelä-Suomeen levisi vuosina 1710–1711 ruttoepidemia, joka vaati arviolta 5 000 kuolonuhria.
 suuri Pohjan sota Pohjois- ja Itä-Euroopassa (1700–1721)
 Espanjan perimyssota (1702–1713)

Syntyneitä 
29. tammikuuta – Giuseppe Bonno, itävaltalainen säveltäjä (k. 1788)
 2. helmikuuta – Wenzel Anton von Kaunitz, Itävallan valtakunnankansleri (k. 1794)
22. maaliskuuta – Per Niklas Mathesius, suomalainen pappi ja poliitikko (k. 1772)
 7. toukokuuta – David Hume, skotlantilainen filosofi ja historioitsija (k. 1776)
11. toukokuuta – Anders Kraftman, suomalainen opettaja ja myssypuolueen valtiopäivämies (k. 1791)
19. kesäkuuta – Jakob Bremer, ruotsalais-suomalainen kauppias ja suurliikemies (k. 1785)
23. kesäkuuta – Giovanni Battista Guadagnini, italialainen viulunrakentaja (k. 1786)
22. heinäkuuta – Georg Wilhelm Richmann, vironsaksalainen fyysikko (k. 1753)
11. syyskuuta – William Boyce, englantilainen säveltäjä ja urkuri (k. 1779)
25. syyskuuta – Qianlong, Kiinan keisari (k. 1799)
31. lokakuuta – Laura Bassi, italialainen fyysikko (k. 1778)
19. marraskuuta – Mihail Lomonosov, venäläinen kirjailija ja tieteilijä (k. 1765)

 Carl Petter Lenning, ruotsalais-suomalainen urkuri ja suomalaisen orkesteritoiminnan perustaja (k. 1788)
 Johannes Snellmann, suomalainen historioitsija (k. 1738)
 Christopher Tärnström, ruotsalainen luonnontutkija, pappi ja tutkimusmatkailija (k. 1746)
 Erik Westzynthius (vanhempi), suomalainen taidemaalari (k. 1757)

Kuolleita 
13. maaliskuuta – Nicolas Boileau, ranskalainen runoilija, kirjailija, kriitikko ja juristi (s. 1636)
 3. huhtikuuta – Johan Philip Lemke, saksalais-ruotsalainen taidemaalari ja etsaaja (s. 1631)
14. huhtikuuta – Ludvig, Grand Dauphin, Ranskan kruununprinssi (s. 1661)
17. huhtikuuta – Joosef I,  Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari (s. 1678)
 5. heinäkuuta – Simon Tolpo, suomalainen teologian, logiikan ja metafysiikan professori (s. 1652)
20. elokuuta – Louis François Boufflers, Ranskan marsalkka (s. 1644)
 24. elokuuta – Francisca Fuentes, filippiiniläinen dominikaaninunna ja Dominican Sisters of Saint Catherine of Siena -järjestön perustaja (s. 1647)

 Çorlulu Damat Ali pašša, Osmanien valtakunnan suurvisiiri (s. 1670)
 John Norris, englantilainen filosofi ja runoilija (s. 1657)
 Pieter Mortier, ranskalainen kartografi, kaivertaja ja kirjakauppias (s. [8
1710



Tapahtumia  
 Suuri Pohjan sota: Venäjä valloitti Tallinnan ja Riian.
 Rutto surmasi suuren osan Helsingin asukkaista.
 Ensimmäinen tekijänoikeuslaki tuli voimaan Britanniassa.
 Maaliskuussa Turkki julisti sodan Venäjälle

Syntyneitä 
 4. tammikuuta – Giovanni Battista Pergolesi, italialainen säveltäjä, viulisti ja urkuri (k. 1736)
15. helmikuuta – Ludvig XV, Ranskan kuningas (k. 1774)
12. maaliskuuta – Thomas Arne, englantilainen säveltäjä (k. 1778)
  12. maaliskuuta – Esbjörn Christian Reuterholm, ruotsalainen poliitikko ja maanomistaja (k. 1773)
15. huhtikuuta – Marie Camargo, ranskalainen balettitanssija (k. 1770)
25. huhtikuuta – James Ferguson, skotlantilainen tähtitieteilijä ja mittalaitteiden rakentaja (k. 1776)
26. huhtikuuta – Thomas Reid, skotlantilainen valistusfilosofi (k. 1796)
14. toukokuuta – Aadolf Fredrik, Ruotsin kuningas (k. 1771)
18. toukokuuta – Johann II Bernoulli, sveitsiläinen matemaatikko ja fyysikko (k. 1790)
27. kesäkuuta – Lorentz Johan Göös, suomalainen eversti ja maaherra (k. 1774)
 7. heinäkuuta – Arvid Niclas von Höpken, ruotsalainen aatelinen, upseeri ja säveltäjä (k. 1778)
20. elokuuta – Thomas Simpson, englantilainen matemaatikko (k. 1761)
25. elokuuta – Antonino Ganini, italialainen katolinen arkkipiispa (k. 1795)
25. syyskuuta – Augustin Ehrensvärd, ruotsalainen kreivi ja sotamarsalkka, Suomenlinnan suunnittelija ja rakennustöiden johtaja (k. 1772)
10. marraskuuta – Adam Gottlob Moltke, tanskalainen maakreivi ja hovimies (k. 1792)
22. marraskuuta – Wilhelm Friedemann Bach, saksalainen säveltäjä ja urkuri, Johann Sebastian Bachin poika (k. 1784)
23. joulukuuta – Otto Wilhelm De Geer, ruotsalainen vapaaherra, valtaneuvos ja maaherra (k. 1769)

 Domenico Alberti, italialainen säveltäjä, cembalisti ja laulaja (k. 1740)
 Gabriel Maxenius, suomalainen pappi ja kansanrunojen kerääjä
 Muhammad III, Marokon sulttaani 1748 ja 1757–1790 (k. 1790)
 Samuel Wacklin, suomalainen kirkkoherra, suomentaja ja herrnhutilaisuuden kannattaja (k. 1780)

Kuolleita 
16. tammikuuta – Higashiyama, Japanin keisari (s. 1675)
17. toukokuuta – Axel Julius De la Gardie, ruotsalainen kreivi, upseeri, valtiopäivämies ja valtaneuvos (s. 1637)
21. kesäkuuta – Pierre-Esprit Radisson, ranskalainen tutkimusmatkailija ja turkiskauppias (s. 1636)
25. heinäkuuta – Gottfried Kirch, saksalainen tähtitieteilijä (s. 1639)
19. syyskuuta – Ole Rømer, tanskalainen astronomi (s. 1644)
21. marraskuuta – Bernardo Pasquini, italialainen säveltäjä, urkuri ja cembalisti (s. 1637)
29. joulukuuta – Anders Prytz, suomalainen sotatuomari, valtiopäivämies ja Turun pormestari

 Israel Simonpoika Annala, suomalainen kirkonrakentaja (s. 1650)
 Robert Charpentier, suomalainen everstiluutnantti ja kartanonherra (s. 1662)
 Gaspar Sanz, espanjalainen säveltäjä (s. 1640)
1709



Tapahtumia  
 8. heinäkuuta – Pultavan taistelu, jossa venäläiset voittivat Kaarle XII:n armeijan.

Syntyneitä 
24. helmikuuta – Jacques de Vaucanson, ranskalainen keksijä (k. 1782)
10. maaliskuuta – Georg Wilhelm Steller, saksalainen kasvi- ja eläintieteilijä (k. 1746)
14. maaliskuuta – Sten Carl Bielke, ruotsalainen kasvitieteilijä, virkamies ja Turun hovioikeuden hovioikeudenneuvos (k. 1753)
 14. maaliskuuta – Gabriel Bonnot de Mably, ranskalainen yhteiskuntafilosofi, historioitsija ja poliittinen kirjailija (k. 1785)
17. maaliskuuta – Molla Vəli Vidadi, azerbaidžanilainen runoilija (k. 1809)
17. huhtikuuta – Jean-Dominique Maraldi, italialainen tähtitieteilijä (k. 1788)
24. kesäkuuta – Gustaf Johan Gyllenstierna, suomalainen virkamies, Ruotsin kansliapresidentin sihteeri ja vakooja (k. 1764)
25. kesäkuuta – Francesco Araja, italialainen säveltäjä (k. 1770)
 6. heinäkuuta – Johan Mathesius, suomalainen poliitikko ja virkamies (k. 1765)
 7. syyskuuta – Samuel Johnson, englantilainen kirjailija, runoilija, esseisti ja kriitikko (k. 1784)
24. syyskuuta (kastettu) – John Cleland, englantilainen kirjailija (k. 1789)
 9. lokakuuta – Jean-Baptiste de Belloy-Morangle, ranskalainen katolinen arkkipiispa ja kardinaali (k. 1808)
22. lokakuuta – Erik Tuneld, ruotsalainen maantieteilijä (k. 1788)
 1. joulukuuta – Franz Xaver Richter, saksalainen säveltäjä (k. 1789)
19. joulukuuta (kastettu) – William Beckford, englantilainen poliitikko, Lontoon pormestari ja plantaasin omistaja (k. 1770)
25. joulukuuta – Julien Offray de La Mettrie, ranskalainen fyysikko, filosofi ja kirjailija (k. 1751)
29. joulukuuta – Elisabet, Venäjän keisarinna 1741–1762 (k. 1762)

 Elsa Holmsten, suomalainen runoilija (k. 1735)
 Isaac Lithovius, suomalainen kirjailija (k. 1788)

Kuolleita 
24. tammikuuta – George Rooke, brittiläinen amiraali (s. 1650)
 2. helmikuuta – Giuseppe Torelli, italialainen viulisti ja säveltäjä (s. 1658)
17. helmikuuta – Erik Benzelius vanhempi, ruotsalainen professori ja Uppsalan arkkipiispa (s. 1632)
19. huhtikuuta – Israel Kolmodin, ruotsalainen teologi ja virsirunoilija (s. 1643)
 4. toukokuuta – Nils Gyldenstolpe, ruotsalainen vapaaherra, kreivi ja diplomaatti (s. 1642)
31. elokuuta – Andrea Pozzo, italialainen taidemaalari, arkkitehti ja teoreetikko (s. 1642)
 4. syyskuuta – Jean François Regnard, ranskalainen näytelmäkirjailija (s. 1655)
 7. syyskuuta – Gunno Dahlstierna, ruotsalainen runoilija (s. 1661)
 8. syyskuuta – Ivan Mazepa, Ukrainan kasakkahetmanaatin hetmani (s. 1639)
21. marraskuuta – António Marques Lésbio, portugalilainen säveltäjä (s. 1639)
 8. joulukuuta – Thomas Corneille, ranskalainen näytelmäkirjailija (s. 1625)

 Jakob Bure, ruotsalainen maaherra (s. 1649)
 Georg Johan Maijdel, suomalainen kenraali (s. 1648)
 Erik Svahn, suomalainen pappi ja runoilija (s. 1680)
 Heikki Heikinpoika Vaanila, suomalainen rusthollari ja talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustaja (s. 1630)
1708



Tapahtumia  
 Pietari Suuri löi ruotsalaiset Lesnajan taistelussa suuressa Pohjan sodassa.
 Venäläiset polttivat Porvoon.

Syntyneitä 
25. tammikuuta – Pompeo Batoni,, italialainen taidemaalari (k. 1787)
27. tammikuuta – Anna Petrovna, venäläinen suuriruhtinatar, keisari Pietari Suuren tytär (k. 1728)
30. maaliskuuta – Klas Ekeblad, ruotsalainen kreivi ja Turun akatemian rehtori (k. 1771)
23. huhtikuuta – Friedrich von Hagedorn, saksalainen runoilija (k. 1754)
25. huhtikuuta – Peter Murbeck, ruotsalainen kansansaarnaaja (k. 1766)
 1. toukokuuta – Fredrik Granatenhjelm, ruotsalais-suomalainen majuri ja filantrooppi (k. 1784)
 5. toukokuuta – Johann Adolph Scheibe, saksalainen säveltäjä, musiikkiteoreetikko ja kriitikko (k. 1776)
19. kesäkuuta – Johann Gottlieb Janitsch, saksalainen säveltäjä (k. 1763)
22. kesäkuuta – Olof Pryss, suomalainen lainopin professori ja Turun akatemian rehtori (k. 1785)
29. elokuuta – Olof von Dalin, ruotsalainen runoilija, kirjailija ja kulttuurivaikuttaja (k. 1763)
 8. syyskuuta – Antioh Dmitrijevitš Kantemir, venäläinen kreivi, diplomaatti ja kirjailija (k. 1744)
12. lokakuuta – Antti Lizelius, suomalainen pappi, kirjallisuusmies ja kirjakielen kehittäjä, Suomenkielisten Tieto-Sanomien julkaisija (k. 1795)
16. lokakuuta – Albrecht von Haller, sveitsiläinen fysiologi, biologi, ensyklopedisti ja runoilija (k. 1777)
15. marraskuuta – William Pitt, brittiläinen whig-poliitikko ja pääministeri (k. 1778)
 8. joulukuuta – Frans I, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari, Lothringenin herttua ja Toscanan suurherttua (k. 1765)
 9. joulukuuta – Gabriel Aspegren, suomalainen kirkkoherra, rehtori ja rovasti (k. 1784)

 William Cadell, skotlantilainen kauppias ja laivanvarustaja (k. 1777)

Kuolleita 
24. maaliskuuta – Tomas Polus, ruotsalainen valtiomies ja diplomaatti (s. 1634)
11. toukokuuta – Jules Hardouin-Mansart, ranskalainen arkkitehti (s. 1646)
19. toukokuuta – Otto Wellingk, ruotsalainen kreivi ja ratsuväenkenraali (s. 1649)
11. heinäkuuta – Johan Flachsenius, suomalainen fyysikko, matemaatikko, teologi, professori ja Turun akatemian rehtori (s. 1636)
 1. lokakuuta – John Blow, englantilainen säveltäjä (s. 1649)
21. lokakuuta – Christian Weise, saksalainen opettaja ja kirjailija (s. 1642)
 5. joulukuuta – Seki Takakazu, japanilainen matemaatikko ja kirjailija (s. 1642)
28. joulukuuta – Joseph Pitton de Tournefort, ranskalainen kasvitieteilijä (s. 1656)
1707



Tapahtumia  
 1. toukokuuta – Unionilaki tuli voimaan, ja sen mukaisesti Englanti ja Skotlanti yhdistettiin Ison-Britannian kuningaskunnaksi.
 28. lokakuuta – Japanissa tapahtui Hōein maanjäristys.
 joulukuussa – Fuji-vuori purkautui Japanissa.

Syntyneitä 
 1. helmikuuta – Fredrik, Ison-Britannian kruununperillinen ja Walesin prinssi, kuningas Yrjö II:n vanhin poika (k. 1751)
 15. helmikuuta – Anders Henrik Ramsay, suomalainen kenraaliluutnantti, valtiopäivämies, kartanonomistaja ja maaherra (k. 1782)
 25. helmikuuta – Carlo Goldoni, italialainen dramaturgi, kirjailija ja oopperalibretisti (s. 1793)
 14. maaliskuuta – Johan Ihre, ruotsalainen kielitieteilijä (k. 1780)
 7. maaliskuuta – Stephen Hopkins, rhodeislandilainen poliitikko ja kuvernööri (k. 1785)
 31. maaliskuuta – Johan Deutsch, suomalainen kirkkoherra (k. 1774)
 15. huhtikuuta – Leonhardt Euler, sveitsiläinen matemaatikko (k. 1783)
 22. huhtikuuta – Henry Fielding, englantilainen kirjailija (k. 1754)
 2. toukokuuta – Jean-Baptiste Barrière, ranskalainen säveltäjä ja sellisti (k. 1747)
 23. toukokuuta – Carl von Linné, ruotsalainen kasvitieteilijä (k. 1778)
 25. elokuuta – Ludvig I, Espanjan kuningas (k. 1724)
 30. elokuuta – Johan Browallius, suomalainen teologian, fysiikan ja kasvitieteen professori, Turun piispa 1749–1755 (k. 1755)
 7. syyskuuta – Georges Leclerc de Buffon, ranskalainen luonnontutkija (k. 1788)
 Marie Sallé, ranskalainen balettitanssija ja koreografi (k. 1756)
 Mikael Wanonius, suomalainen kirkkoherra ja runoilija (k. 1743)

Kuolleita 
 26. helmikuuta – Louis Cousin, ranskalainen historioitsija, kääntäjä, Ranskan rahapajan johtaja ja Ranskan akatemian jäsen (s. 1627)
 3. maaliskuuta – Aurangzeb, Intian suurmogulihallitsija (s. 1618)
 30. maaliskuuta – Sébastien Le Prestre de Vauban, ranskalainen sotilasarkkitehti, piiritystekniikan asiantuntija ja Ranskan marsalkka (s. 1633)
 16. heinäkuuta – Jeremiah Clarke, englantilainen säveltäjä (s. 1674)
 21. huhtikuuta – Isak Pihlman, suomalainen professori ja Turun akatemian rehtori (s. 1650)
 17. elokuuta – Petter Dass, norjalainen pappi ja runoilija (s. 1647)
 20. elokuuta – Nicolas Gigault, ranskalainen säveltäjä ja urkuri (s. 1627)
 5. lokakuuta – Daniel Speer, saksalainen säveltäjä ja kirjailija (s. 1636)
 10. lokakuuta – Johann Reinhold Patkul, baltiansaksalainen diplomaatti, sotilas ja poliittinen juonittelija (s. 1660)