Ukrainan IT-armeija

Ukrainan IT-armeija (; ) on helmikuun lopulla 2022, pari vuorokautta Venäjän hyökkäyssodan alkamisen jälkeen perustettu kybersodankäynnin hajautettu, Ukrainan puolesta toimiva vapaaehtoisorganisaatio. Sen toimintaan osallistuu sekä ukrainalaisia että muista maista kotoisin olevia henkilöitä ja toimintaryhmiä.

Tausta ja perustaminen
Ryhmittymän tarkoitus on puolustaa Ukrainan informaatio- ja kyberavaruutta siiden kohdistuvia tunkeutumisia vastaan (kyberpuolustus) sekä tarvittaessa hyökätä Ukrainaan sotilallisesti tunkeutuneiden ja niitä tukevien tahojen tietojärjestelmiä vastaan (kyberpuolustus ja -hyökkäykset). Monet Ukrainan keskeiset organisaatiot ja palvelut joutuivat kyberhyökkäysten kohteeksi jo ennen Venäjän fyysisen hyökkäyssodan alkamista 24. helmikuuta 2022 ja lukuisat tahot hyökkäysvaiheen alettua. 

Ukrainan IT-armeija on perustettu virallisesti Ukrainan digitaalisen muutoksen ministeri Myh’ailo Fedorovin 26. helmikuuta 2022 tekemän aloitteen pohjalta. Tosiasiallisesti kyberpuolustuksesta käytiin keskusteluja esimerkiksi Ukrainan puolustusministeriön aloitteesta, aihepiirin tehtäviä organisoitiin ja niihin haettiin jo tätä ennen. Ukrainaa tukevat tahot myös tekivät vaikuttavia kyberiskuja venäläiskohteisiin jo muutamien tuntien kuluttua venäläishyökkäyksen alkamisen jälkeen.

Osallistujat ja toiminta
Ukrainan IT-armeijan organisaatio, päätöksenteko ja organisaatioon kuuluvat henkilöt on pidetty toiminnan luonteen vuoksi julkisuudelta salassa. Elokuun lopulla 2022 tehdyn haastettelun mukaan Ukrainan IT-armeijan päätöksiä tekevässä ydinryhmässä olisi noin 25 ukrainalaista aihepiirin ammattilaista. Kyberiskuihin ja niiden valmisteluun osallistuu joidenkin arvioiden mukaan aktiivisesti 1 000–3 500 ihmistä. Tarkkaa osallistujamäärää ei ole kerrottu, mutta lehdistössä esitettiin esimerkiksi maaliskuussa 2022 yli 400 000 ihmisen osallistuneen jollain tasolla. Kaikki osallistujat eivät pidä esimerkiksi Telegramia turvallisena alustana, eivätkä myöskään julkisesti kerro Twitterissä toimistaan. Mukaan ilmoittautuneet osallistujat on voitu jakaa moniin puolustuksellisiin (esimerkiksi kriittisen infrastruktuurin verkkopuolustus) tai valittuihin kohteisiin hyökkääviin toimintaryhmiin. 

Ryhmittymä on toteuttanut monia kyberiskuja, esimerkiksi hajautettuja palvelunestohyökkäyksiä (DDoS) lukuisia venäläisiä ja monia valkovenäläisiä organisaatioita kohtaan. Monet kyberiskuista on toteutettu tietoverkoissa Anonymous-hakkeriryhmittymän kanssa ja yhteystyötä IT-armeija on tehnyt monien muidenkin ryhmien ja organisaatioiden kanssa.

Toiminnan laillisuudesta
Esimerkiksi Naton kyberpuolustuksen osaamiskeskuksen (CCDCOE) sivustolla tuotiin vuonna 2015 esille, että kansainvälinen lainsäädäntö sitoo ja antaa ohjeistusta kyberavaruudessa toimimiselle. 

Ukrainan kriittistä infrastruktuuria suojeleviin kyberpuolustusryhmiin osallistuminen voi luonteeltaan muistuttaa tavanomaista tietoturva-ammattilaisen toimintaa.

Sen sijaan hyökkäyksellinen kybersotiminen eli esimerkiksi aktiivinen tunkeutuminen vieraan, Ukrainaa vastaan sotivan valtion julkisten tai yksityisten organisaatioiden tietojärjestelmiin hakkeroimalla on useiden osallistujien kotimaidenkin rikoslaeissa rangaistavaksi säädetty teko. Erityisesti Ukrainan ulkopuolisten osallistumisen laillisuudesta on kannettu huolta, samoin mahdollisuudesta, että tämä voisi laajentaa tulkintaa sodan osapuolista. Joissain puheenvuoroissa Ukrainan hallinnon edustajat ovat kertoneet kyberiskuja suunnattavan heidän tulkintansa mukaan ainoastaan sotilaallisiin kohteisiin. 

Lisäksi monet muut ovat tietoisesti tai tiedostamattaan tukeneet Ukrainan IT-armeijan toimintaa lataamalla mobiililaitteelleen tai tietokoneelleen jonkun tukiohjelman (kuten Liberator-sovellus tai Play for Ukraine -peli), joka on sovellusta käytettäessä voinut jakaa laitteen resursseja DDoS-hyökkäyksien tekemiseen. Sovelluksen käyttäjä ei voi vaikuttaa, mihin DDoS-hyökkäyksiä kohdistetaan. Käyttäjä saattaa siksi joutua vastaamaan osallistumisestaan myöhemmin oikeudessa. Sovellusten käyttäjien edellytetään Ukrainassa suojaavan osallistumistaan vähintään VPN-yhteydettä käyttämällä; muistakin maista osallistujille tätä tai vahvempaa identiteetin suojaamista suositellaan.

Julkisuudessa kerrottua toimintaa

Helmikuussa 2022 kyberiskujen kohteina olivat muun muassa:
 Venäjän valtion sivusto 
 Moskovan pörssi 
 Sberbankin ja BestChangen osakekaupankäynti
 venäläisten pankkiautomaattien toiminta 
 Verkkosivustoja mm.: FSB, Roskomnadzor, Venäjän presidentti, Venäjän federaation hallitus, Venäjän valtioduuma, Venäjän liittokokous, jne; Valko-Venäjän keskuspankki, jne; tiedotusvälineistä esimerkiksi TASS, Izvestija, Kommersant ja pietarilainen Fontanka sekä Venäjän television digilähetykset; Venäjään kytkeytyvät kryptovaluutat. 

Huhti-elokuussa 2022 mm. 
 

Syys-lokakuussa 2022 mm.

Lähteet

Aiheesta muualla
 How Ukraine Is Using An 'IT Army' To Win The War Online (MSNBC, 28.2.2022)  (youtube.com)
 Stefan Soesanto (June 2022) The IT Army of Ukraine - Structure, Tasking, and Ecosystem (pdf, Center for Security Studies (CSS). ETH Zürich)  (ethz.ch)
 

Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022