Robert A. Heinlein

Robert Anson Heinlein (7. heinäkuuta 1907 – 8. toukokuuta 1988) oli yhdysvaltalainen tieteiskirjailija. Hän oli pitkään yksi "kolmesta suuresta" tieteiskirjailijasta Isaac Asimovin ja Arthur C. Clarken kanssa. Hänet on nimetty ensimmäiseksi tieteiskirjallisuuden grand mastereista.

Heinlein sai elämänsä aikana seitsemän Hugo-palkintoa ja ensimmäisen grand master -palkinnon elämäntyöstään. Kuuluisia teoksia ovat muun muassa Stranger in a Strange Land (1961) ja Starship Troopers (1959), jonka pohjalta Paul Verhoeven on ohjannut samannimisen elokuvan vuonna 1997. Stranger in a Strange Land on yksi maineikkaimmista yhä suomentamattomista tieteiskirjallisuuden teoksista.

Elämäkerta 
Robert ja Virginia Heinlein menivät naimisiin vuonna 1948 muutama vuosi sen jälkeen kun tapasivat Yhdysvaltain laivaston koelaitoksessa Philadelphiassa. Virginia työskenteli kemistinä ja ilmailun testi-insinöörinä ja Robert siviili-insinöörinä. Robert oli toiminut laivastossa ennen tuberkuloosia vuonna 1934 ja Virginia työskenteli hänen avustajanaan vaikka oli sotilasarvoltaan korkeampi.

Tuotanto
Useat Heinleinin varhaiset tekstit ilmestyivät ensin novelleina ja jatkokertomuksina lehdissä, ja ne julkaistiin kirjoiksi koottuina vasta myöhemmin. Heinleinin ensimmäinen pitkä teos Näin ei saa jatkua ilmestyi jatkosarjana vuonna 1940, ja se julkaistiin myöhemmin yhdessä jatkonsa Coventryn (1940) kanssa nimellä Kapina 2100 (1953). Kertomus kuvaa kapinaa tulevaisuuden Yhdysvaltojen uskonnollista pakkovaltaa vastaan. Maan hylkäämät (1941, kirjana 1958) on alun perin jatkosarjana ilmestynyt pienoisromaani. Kertomus on suomennettu lyhennettynä taskukirjasarjassa vuonna 1980.

Seitsemän miehen sodassa (1941, kirjana 1948) aasialaiset hyökkäävät Yhdysvaltoihin. Yli-ihmisen aika (1942, kirjana 1948) on kertomus yhteiskunnasta, jossa valmistetaan perintötekijöiltään täydellisiä lapsia.

Mies, joka myi kuun (1950) suomennettiin jo 1950-luvulla. Kokoelmassa julkaistiin yksissä kansissa novellit ”Elämänlanka”, ”Tulkoon valo”, ”Teiden on kuljettava”, ”Vaarallisia voimia” ja ”Requiem” (kaikki vuodelta 1940) lisättynä niminovellilla ”Mies joka myi kuun” (1950). Kirjassa on tarinoita, jotka kuuluvat Heinleinin tulevaisuushistoria-sarjaan.
Vuonna 1950 julkaistu Farmer in the Sky sai retro-Hugo-palkinnon vuonna 2001.

Ennen toista maailmansotaa Heinleinin kertomuksia oli ilmestynyt lähes yksinomaan sf-lehdissä, mutta nyt kustantajat uskaltautuivat julkaisemaan tieteiskirjoja. Poliittisesta juonittelusta kertova Panoksena tulevaisuus (1955) toi Heinleinille hänen ensimmäisen Hugo-palkintonsa.

Heinlein kirjoitti useita suosittuja nuorten tieteiskirjoja. Rakettilaivan kadetissa (1948) Heinlein kuvasi hyvin tuntemaansa sotilaskoulutusta. Taistelu Venuksessa (1963) oli Heinleinin viimeinen nuortenkirja.

Galaksin kansalainen (1957) on arvostelijan mukaan surkeaa Kapina 2100:a onneksi siedettävämpi nuortenkirja. Se käsittelee vapauden ja vastuun aiheita. Teoksessa on mielenkiintoinen Suomi-aiheinen pääjakso jossa toistuvan "velka on aina maksettava" teeman lisäksi on ansiokasta kuvausta Suomesta maahanmuuttajan silmin, karjalaisen suurperheen toiminnasta ja myös eurooppalaisten pikkuvaltioiden vapaakaupan ideologiasta.

Vuonna 1959 julkaistu Starship Troopers voitti parhaan romaanin Hugo-palkinnon vuonna 1960. 

Tieteisfiktion klassikko Stranger in a Strange Land (1961) oli myyntimenestys ja  toi Heinleinille Hugo-palkinnon. Virginia Heinlein julkaisi teoksen alkuperäisen, lyhentämättömän version miehensä kuoleman jälkeen.  

Myös Kuu on julma (The Moon is a Harsh Mistress, 1966) sai Hugo-palkinnon (1967) oltuaan edellisenä vuonna ehdokkaana. Kuu on julma on Heinleinin keskikauden tunnetuimpia teoksia. "Kuukkojen" kamppailu itsenäisyydestä heijastaa amerikkalaisten vuoden 1776 vapaustaistelua. Myöhäisteos Kissa muurin läpi (1985) on uudelleenlämmittely vanhoista aiheista ja Johanna Sinisalon mielestä kilpailee suomentamattoman teoksen The Number of the Beast kanssa sarjassa "huonoimpia koskaan kirjoitettuja science fiction -kirjoja".

Heinlein-yhdistys 
Heinlein-yhdistys on Virginia Heinleinin perustama yhdistys miehensä puolesta. Yhdistys muun muassa myöntää Robert A. Heinlein -palkinnon.

Suomennetut teokset 
 
 
 Rakettilaivan kadetti (Space Cadet, 1948). Suom. Hugo L. Mäkinen. Tammi 1954.
 
 Elämänlanka (1939)
 Mies, joka myi Kuun
 Requiem
 Teiden on kuljettava
 Tulkoon valkeus
 Vaarallisia voimia
  Sarja: Galaxy scifi: 20
 Coventry
 Näin ei saa jatkua
 Sopeutumaton
 
 
 Maan hylkäämät (Methuselah's Children, 1941, kirjana 1958)
 
 
 
 

Irtonovellit
 Elämänlanka (1939) teoksessa Isaac Asimov science fiction valikoima 3,suomentanut ja toimittanut Reijo Kalvas, Hyvinkää: Viihdeviikarit 1989 ISBN 951-611-269-2
 Kuun mustat onkalot (1949), teoksessa: Huomispäivän maailmat (Tomorrow's worlds), toim. Robert Silverberg suom. Erkki Vainikkala, Gummerus 1971
 Maan vihreät kunnaat (1947). Aikakone 3, 1982
 Skylift (1953). Aikakone 2/1988.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 The Heinlein Book Bin: kokoelma kirjailijan teoksien kansikuvia ja esittelyjä 
 The Heinlein Society 
 Robert A(nson) Heinlein (1907–1988) 
 
 
 Robert A. Heinlein Science Fiction Awards Database -sivustolla 

 
Vuonna 1907 syntyneet
Vuonna 1988 kuolleet
Hugo-palkinnon saajat
Seulonnan keskeiset artikkelit