Posadnik

Posadnik () oli Kiovan Rusin suuriruhtinaan ensisijainen apuri, valtuutettu sijaishallitsija, käskynhaltija ja asiamies johtotehtävissä ruhtinaskunnan joissakin kaupungeissa. Hän oli yleensä suuriruhtinaan määräämä ja kaupunginneuvoston vetšen päätöksiä noudattava ruhtinas- tai tunnettu pajarisukuinen mieshenkilö, joka seurasi suuriruhtinaallisen vallan toteutumista ja tukemista kaupungissa ja joka hallitsijan poissa ollessa toimi diplomaattisissa edustustehtävissä ja kaupungin hallinnollisissa tehtävissä, komensi sotajoukkoja, johti poliisitoimintaa ja kansainvälistä sopimustoimintaa ja hoiti yhdessä maaherran kanssa oikeustoimia ja käräjöintiä. Hän kokosi kirkkoneuvoston, jonka jäsen hän itsekin oli, ja seurasi usein ruhtinasta. Kun aikoinaan siitä tuli luottamusvirka, suuriruhtinaan apurista tuli ruhtinaskunnan hallinnon toteuttaja ja suvereenin kaupungin edustaja, joka valvoi ja kanavoi ruhtinaan valtaa. Kaupungin ensimmäisenä arvohenkilönä hän kokosi vetšen ja toimi sen puheenjohtajana. Tunnetuimmat ovat Novgorodin ja Pihkovan posadnikit. Tehtävissään tällä virkailijalla oli tukenaan posadnikin sotajoukot. Riippuvaiset lähikaupungit, kuten Laatokankaupunki, Toržok, Velikije Luki, saivat posadnikin Novgorodista.

Termiä ”posadnik” käytettiin ensimmäistä kertaa  Nestorin kronikassa, muinaisessa ”Kertomus menneistä ajoista”, jossa on seuraavanlainen tallennus vuodesta 977:
 Vuonna 6485 (977). Kävi Jaropolk veljensä Olegin kimppuun  Drevljaanien mailla … Silloin Novgorodissa Vladimir kuuli siitä, että Jaropolk tappoi veljensä Olegin, hän säikähti ja pakeni meren taakse. Mutta Jaropolk asetti omat posadnikit Novgorodiin ja valloitti yksin Venäjän maat. 
  ()  

Posadnik valittiin tavallisesti tunnetusta pajarisuvusta, niin että virkaa saattoi pitää perinnöllisenäkin. Melko laajalle virkavallalle ja kunnialle lisäksi tässä tehtävässä avautui mahdollisuus epätotuuksien ja rahankiristyksen avulla hankkia huomattavan suuri omaisuus, joten tähän arvoasemaan pääsy aiheutti pajariperheiden alinomaista kilpailua keskenään, joka usein johti vetšesisäisiin riitoihin. Pajariehdokkaan kutsuminen ulkopuolelta herätti kateutta ja ärtymystä peruskaupunkilaisissa ja alhaisossa, joka päättyi pahoinpitelyihin tai jopa murhaan, jolloin posadnikin ja hänen kannattajien omaisuus ryöstettiin.

Sekä posadnik että maaherra valittiin toistaiseksi, ja heidän virka-ajan kesto riippui virkaan määrääjästä. 1100-luvulta kaupunkijohtaja valittiin paikallisvaalien yhteydessä. Maininta ensimmäisestä vaaleissa äänestetystä posadnikista on vuodelta 1126. Muinaisvenäläinen poliitikko, pajari ja Novgorodin posadnik vuosina 1350-54 Ontsifor Lukinitš vuonna 1354 otti vastaan lainuudistuksen, jonka mukaan kaupunki sai kuusi elinikäistä, niin sanottua ”vanhaa” eli  potentiaalista posadnikia eri  puolilta metropolia, joiden joukosta valittiin aina vuodeksi virkaahoitava eli kierroksella oleva posadnik. Näin ollen 1400-luvulta posadnik valittiin vuodeksi. Vuosina 1416—1417 hyväksytty lakiuudistus kolminkertaisti posadnikien lukumäärän, eli se oli nyt 18, josta aktiivinen valittiin kuudeksi kuukaudeksi. Vuosina 1308—1510 Pihkovassa oli 78 posadnikia.

Katso myös
 Maaherra

Lähteet
 

Arvonimet
Kiovan Rus
Pihkovan historia