Puumala

Puumala on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä, kokonaispinta-alasta jopa  prosenttia. Väestötiheys on  asukasta/km2. Puumalan naapurikunnat ovat Juva, Mikkeli, Ruokolahti, Savitaipale, Sulkava ja Taipalsaari. Puumalansalmi, minkä rannalla myös kunnan keskus sijaitsee, on Saimaan laiva- ja veneliikenteen solmukohta, mistä syystä Puumalasta käytetäänkin nimitystä ”Saimaan Gibraltar”. Puumalassa on asukaslukuun suhteutettuna toiseksi eniten vapaa-ajan asuntoja Suomessa.      
Puumala on eräs Suomen vakaimpia kuntia talouden suhteen: talousluvut ovat rikkoneet kasvuennätyksensä kuusi vuotta peräkkäin, budjetti ollut ylijäämäinen lähes kahdella miljoonalla ja vuosikate on Suomen korkeimpia. Puumalaa kutsutaankin Saimaan alueen talousihmeeksi. Puumalan työllisyys on kasvanut, ja työllisyysaste oli vuonna 2018 oli 71,8 prosenttia. Talouskasvun arvioidaan nostavan vuonna 2018 työllisten määrän 2,6 prosenttia edellisvuotta korkeammaksi.

Maantiede

Puumala on saaristokunta, jolla on 3 000 rantakilometriä ja yli 700 saarta. Kesäisin Puumala vetää puoleensa niin mökkiläisiä, veneilijöitä kuin muitakin lomalaisia. Puumala on Suomen suosituimpia kesämökkipitäjiä. Kesän aikana on useita eri vapaa-ajan tapahtumia, joista yksi on Siltakemmakat. Puumalan suurimman hiekkarannan, Pistohiekan, ympäristö on kesäisin hyvin suosittu, ja siellä järjestetään kesäisin lavatansseja.

Puumalassa on hiekkarantoja, luolia ja rotkoja. Lintusalon Telkonniemessä on hiidenkirnu.

Puumalan Johannes Kastajan kirkko on Taavetti Rahikaisen 1830–1832 rakentama puinen ristikirkko, johon mahtuu 1 200 henkeä.

Puumalan Natura-kohteita ovat saimaannorpan elinalueena tunnetut Lietvesi, Luonteri ja Katosselkä-Tolvanselkä sekä Sielusenmäen aarnimetsäalue ja Puumalan Suurisuo.

Kylät 
Hamula, Harmaala, Himahuuha, Huhtimaa, Hurissalo, Huuhkaala, Hämälänmäki, Ihalainen, Jukarainen, Junninmäki, Kaipaala, Kauppila, Keriniemi, Kietävälä, Kiljula, Kirkonkylä, Kitula, Kokkola, Kontila, Kyllölä, Lampila, Launiala, Lieviskä, Liimattala, Lintusalo, Luukkola, Maunola, Miettula, Muuramäki, Niinimäki, Niinisaari, Ollila (Otasalo), Oritsalo, Pellilä, Petäjäniemi, Pirttimäki, Piskola, Pitkälahti, Repola, Rokansalo, Ruokotaipale, Ryhälä, Sepänkylä, Sipilänsaari, Sopala, Sorjola, Torsantaka, Valtola, Vehkaranta ja Vesiniemi.

Taajamat 
Vuoden 2017 lopussa Puumalassa oli 2 208 asukasta, joista 1 091 asui taajamassa, 1 088 haja-asutusalueilla ja 22:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Puumalan taajama-aste on 50,1 prosenttia. Kunnassa on vain yksi taajama, Puumalan kirkonkylä.

Historia 
Puumala kuului alun perin Sääminkiin. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1616 ja pitäjä vuonna 1635. Keskiajalla Puumalan läpi kulki aikanaan tärkeä kauppareitti Savonlinnan ja Viipurin välillä. Tie on toiminut 1640-luvun jälkeen virallisena postireittinä. Puumalan kirkonkylässä käytiin Kustaa III:n sotaan liittyviä taisteluita vuonna 1788, ja Puumalan kirkko vaurioitui niissä. Myöhemmin vuonna 1790 taisteluja käytiin myös Puumalassa Pirttimäen kylässä. Puumalansalmen rannalla sijaitseva kirkonkylän satama oli 1900-luvun alusta tärkeä puutavaran vientisatama. Kuopion ja Pietarin väliä kulkevat laivat pysähtyivät siellä.

Rokansaareen rakennettiin taisteluhautoja ensimmäistä maailmansotaa varten. Myös Salpalinja kulki Puumalan läpi.

Ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa Puumalassa 1. lokakuuta vuonna 1875. 1950-luvulle saakka Puumalassa opiskeltiin myös kiertokoulussa. 1950-luvun puolivälissä Puumalassa oli 17 kansakoulua, mutta nykyisin Puumalassa on vain yksi koulu.

Puumalan lakkautetut kyläkoulut: Kyllölän koulu, Haukkoniemen koulu (1959), Kaipaalan koulu (1961), Hämälänmäen koulu (1962), Närtesalon koulu (1962), Ollilan koulu (1962), Sopalan koulu (1966), Rokansalon koulu (1968), Ruokotaipaleen koulu (1971), Huuhkalan koulu (1972), Lieviskän koulu (1979), Lintusalon koulu (1979), Ryhälän koulu (1987), Kietävälän koulu (1991), Luukkolan koulu (2004), Sepänkylän koulu (2007), Harmaalan koulu (2009) ja Hurissalon koulu (2015).

1980-luvulla jokaiselle Savon kunnalle valittiin omat nimikkoruoat. Puumalan perinneruoiksi äänestettiin tattaririeska sekä sianlihasta, sipulista ja kananmunista keitetty munapaisti.

Vuonna 1980 eristetty puumala-virus on nimetty Puumalan mukaan, joka oli sen ensimmäinen löytöpaikka.

Hallinto 
Puumalan kunnanjohtaja oli Matias Hilden vuodesta 2011 vuoteen 2021. Hän oli virkavapaalla 2017–2019 toimiessaan kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläisen erityisavustajana. Marraskuusta 2017 huhtikuuhun 2019 kunnanjohtajana toimi Niina Kuuva. Matias Hilden palasi kunnanjohtajaksi 2.5.2019 alkaen. Syksyllä 2020 Hilden valittiin Ruokolahden uudeksi kunnanjohtajaksi. Hilden lopetti työt Puumalassa tammikuun 2021 lopussa. Uudeksi kunnanjohtajaksi valittiin kunnanhallituksen päätöksellä ennenkin Puumalan kunnanjohtajana toiminut Niina Kuuva. Kunnanvaltuusto vahvisti päätöksen tammikuun puolessa välissä. Kuuva aloitti työssään huhtikuussa 2021. Helmikuun alusta huhtikuuhun asti kunnanjohtajat tehtävät oli jaettu kolmelle kunnan virkamiehelle.

Kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa, joista kaudella 2021–2025 yhdeksän kuuluu Keskustalle. Valtuustoa johtaa Sosialidemokraattinen puolue ja hallitusta Keskusta.

Talous 
Puumalan elinkeinorakenteessa palvelut on suurin sektori. Koulutus-, terveys- ja sosiaalipalvelut ja muu julkinen sektori työllisti vuoden 2017 lopussa kunnan työssäkäyvistä 27 prosenttia; kauppa, liikenne, ravintola- ja majoituspalvelut 22 prosenttia; maa-, metsä- ja kalatalous 20 prosenttia; rakentaminen 8 prosenttia, teollisuus 7 prosenttia ja muut elinkeinot 16 prosenttia,

Vuonna 2016 kolme eniten yhteisöveroa maksanutta yritystä olivat Maansiirto Backman, kirjolohia kasvattava Puumalan Lohi ja PuuLem, joka harjoittaa maatalouteen liittyvää hakkuu-, kuljetus- ja metsänparannustöitä ja liikennettä.

Puumala voi taloudellisesti erinomaisesti verrattuna muihin alueen kuntiin. Puumalan tulot ylittävät menot ja vuonna 2017 ylijäämää kertyi 1,6 miljoonaa euroa. Puumalan vuosikate on Suomen suurimpia. Kunnalla on enemmän varoja kuin velkaa, ja se teki vuonna 2017 neljättä kertaa peräkkäin ennätystuloksen. Puumalaa kutsutaankin joskus ”Saimaan talousihmeeksi”

Puumalassa naisten mediaanipalkka oli vuoden 2017 verotuksessa 1,53-kertainen miesten mediaanipalkkaan verrattuna, syinä ilmeisesti miesten suuri osuus alkutuotannossa ja naisten suuri osuus korkeaa koulutusta vaativissa ammateissa.

Koulutus 
Varhaiskasvatusta annetaan Puumalan keskustassa sijaitsevassa päiväkodissa sekä perhepäiväkodissa Hurissalon kylässä. Perusopetus (luokat 1–9) sekä esiopetus järjestetään Puumalan yhtenäiskoulussa kunnan keskustassa. Lisäksi Puumalassa toimii kansalaisopisto.

Puumalassa oli lukio vuosina 1974–2009 ja Mikkelin etä- ja aikuislukion sivutoimipiste vuoteen 2015 saakka. Kyläkouluista viimeisimpänä lakkautettiin Hurissalon koulu vuonna 2011.

Liikenne

Puumalan keskusta sijaitsee kantatie 62 varrella. Tietä on parannettu välillä Huuhkala–Käyhkää vuonna 2018 leventämällä sitä rekoille paremmin sopivaksi ja pengertämällä turvallisuuden lisäämiseksi.

Keskustaajamassa sijaitsee Puumalansalmen silta, jonka alitse kulkee Saimaan syväväylä.

Mikkelin, Puumalan, Imatran ja Savonlinnan välillä kulkevat linja-autot. Puumalan lähimmät rautatieasemat sijaitsevat noin 64 kilometrin päässä Imatralla ja noin 72 kilometrin päässä Mikkelissä. Lähimmät lentoasemat sijaitsevat Puumalasta noin 80–100 kilometrin etäisyyksillä Lappeenrannassa ja Mikkelissä.

Kevättalvella 2019 kunta suoritti asukkaille tutkimuksen liikenteen kehittämisestä niin taajama- kuin haja-asutusalueillakin.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Puumalassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Puumalan seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Puumalan alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.

Palvelut 

Kirkonkylällä palvelevat muun muassa Puumalan kirjasto, urheiluhalli ja Puumalan hyvinvointiasema.

Keskustassa toimivat lisäksi K-market Apaja, Sale, Väri- ja vapaa-aika Tiusanen, kahvilat Soroppi, Kuittinen ja Siltakahvio, kukkakauppa, kirpputori, ravintolat Hovi, Satama ja Virta, apteekki, Alko, Halpalinna, Puumalan muotipuoti, Puumalan konepiste, Puumalan Pesula, Neste Puumala sekä Huikon Auto eli Puumalan Teboil.

Kunnanjohtajia 
 Sakari Tuomola 1969–1970
 Raimo Kainu 1970-luvulla
 Veikko Tikkanen 1978–1984
 Kari Kitunen 2002 –2011
 Matias Hilden 2011–2017 ja 2019–2021
 Niina Kuuva 2017–2019 (vs.) ja 2021–

Tunnettuja Puumalassa syntyneitä, kuolleita tai vaikuttaneita henkilöitä 

Elsa Heporauta (1883–1960), kirjailija
Matias Hilden, Imatran kaupunginjohtaja, asuu Puumalassa
Kari Kitunen (s. 1948), juristi, entinen korkeimman oikeuden jäsen
Sonja Kuittinen (s. 1990), näyttelijä, muusikko yhtyeessä Sofa
Kaikki Puumalan puolesta -näyttelijät: Timo Hagman, Olli-Pekka Hämäläinen, Harri Kautonen, Pasi Partanen, Jukka Summanen, Aki Torniainen ja Paavo Valtonen
Jalmari ”Jallu” Reponen, erikoinen luonnonlapsi, jonka kotitila muutettiin museoksi
Nestori Reponen, laulun esikuva
Tiina Vaittinen, tutkija, yhteiskuntatieteiden tohtori

Ystävyyskunta 
 Bengtfors, Ruotsi. Yhteistyö on loppunut eikä Bengtforsia löydy virallisesta listauksesta.

Katso myös 
 Kaikki Puumalan puolesta
 Luettelo Puumalan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Puumala-lehti

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Puumalan kunnan kotisivut
 Tilastokeskus - Puumalan avainluvut
 Puumalan seurakunnan kotisivut
 Ylen Elävä arkisto: Saimaan saarelaiset olivat kahdesti vuodessa vankeudessa (dokumentti Lintusalosta 1971)

Seulonnan keskeiset artikkelit