joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Nuori mies


Nuori mies on 500 kg lihaa -yhtyeen viides studioalbumi, joka julkaistiin huhtikuussa 2007.

Kappaleet 
 Nuori mies (säv. Maritta Kuula, san. Kullervo Rainio)
 Hauen laulu (säv. Kauko Röyhkä, san. Aaro Hellaakoski)
 Ääni läheltä (säv. Kuula, Röyhkä, Kimmo Laine, Olli Kauniskangas, Kari Salminen, san. Aaro Hellaakoski)
 Valkoinen lintu (säv. Kuula & Röyhkä, san. Uuno Kailas)
 Lähtö (säv. Kuula, Röyhkä & Pupu Lihavisto, san. Hellaakoski)
 Baarinpitäjän laulu (säv. ja san. Kuula)
 Olin nuori (säv. Kuula & Lihavisto, san. Kailas)
 Trubaduuri (säv. Kuula & Röyhkä, san. Kailas)
 Viimeinen malja (säv. Kuula, Röyhkä & Lihavisto, san. Juhani Siljo)
 Kullanhuuhtoja (säv. Kuula & Röyhkä, san. Einari Vuorela)
 Kampahai (säv. Kauniskangas)
 Musta ruusu (säv. ja san. Kuula)

Kokoonpano

Yhtye 
 Maritta Kuula – laulu
 Kauko Röyhkä – bassokitara, kitara, vihellys, laulu
 Olli Kauniskangas – kitara, basso, munniharppu
 Kimmo Laine – urut, basso, kitara, taustalaulu
 Kari Salminen – rummut, lyömäsoittimet

Vierailevat muusikot 
 Jouni Pusa – lyömäsoittimet, kosketinsoittimet, rummut
 Laura Sippola – piano (Musta ruusu)
 Jukka Putkinen – kattila
 Lauri Laine – lyömäsoittimet

Tuotanto 
 Jouni Pusa – pohjien äänitys (Vintage Sound)
 Jukka Putkinen – äänittäjä, miksaaja (Torpdeo Sounds)
 Joonatan Kotila – lisä-äänitys
 Olli Kauniskangas – masteroija
 Ari-Pekka Lehtisalo – kansi

Arvostelut 
 Soundi:

Lähteet 

500 kg lihaa -yhtyeen albumit
Vuoden 2007 albumit
Kauko Sorjonen

Kauko Sorjonen (s. 1942 Punkaharju) on suomalainen yritysjohtaja ja kulttuurimesenaatti.

Kauko Sorjonen on Kopijyvä Oy:n, Kauko Sorjosen säätiön ja Minerva Kustannus Oy:n perustaja ja niiden hallitusten pitkäaikainen puheenjohtaja.  Sorjonen myi vuonna 1977 perustamansa Kopijyvä Oy:n vuonna 2008 monialakonserni Panostajalle.

Vuodesta 1998 Kauko Sorjosen säätiö on jakanut avustuksia rakennussuojelulle, musiikille, kirjallisuudelle, kuvataiteelle ja tutkimukselle.
Se on pelastanut monia vanhoja rakennuksia sekä Jyväskylän seudulla että Pohjois-Suomessa.

Kunnianosoituksia 

Kauko Sorjonen sai kotiseutuneuvoksen arvonimen vuonna 1993.

Jyväskylän yliopiston humanistinen tiedekunta myönsi 10. kesäkuuta 2000 Kauko Sorjoselle filosofian kunniatohtorin arvonimen.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 YLE uutiset: Kulttuurimesenaatti Kauko Sorjonen pelastaa Särestöniemi-museon

Suomalaiset yritysjohtajat
Suomalaiset mesenaatit
Vuonna 1942 syntyneet
Elävät henkilöt
Chav

Chav on englanninkielinen puhekielen termi, jolla viitataan Britanniassa tietyntyyppisiin työväenluokkaisiin nuoriin. Ilmiöön tavallisesti yhdistettäviä asioita ovat oppimattomuus, vastuuntunnottomuus, väkivaltaisuus ja huono maku, sekä  pukeutumistyyli, johon kuuluu koruilla koreilu, valkoiset urheilujalkineet ja merkkivaatteilla leveily. Ilmiöllä on useita erilaisia nimityksiä alueesta riippuen. Muun muassa Skotlannissa vastaavaa ilmiötä kutsutaan nimellä neds.

Sekä sanat chav että neds lisättiin 2000-luvun alussa englannin kielen sanakirjoihin. Samoihin aikoihin ilmiö sai runsaasti huomiota myös tiedotusvälineissä. Huumoriohjelma Pikku-Britanniassa esiintyvä Vicky Pollard -hahmo on stereotypia naispuolisesta chav-kulttuurin edustajasta. 

Suomalaisia pissiksiä on verrattu chav-nuoriin.

Lähteet 

Nuorisokulttuuri
Stereotyypit
Brittiläinen kulttuuri
Englanninkieliset sanat ja sanonnat
Eesti Päevaleht

Eesti Päevaleht (EPL)  on yksi Viron vanhimpia sanomalehtiä ja maan toiseksi suurin päivälehti Postimehen jälkeen. Sen levikki toukokuussa 2016 oli 18 700 kappaletta. Sen lukijamäärä on noin 100 000. Eesti Päevalehden edeltäjä Päevaleht perustettiin 16. joulukuuta 1905. Vuonna 1940 neuvostomiehityksen yhteydessä Eesti Päevaleht kansallistettiin ja sen nimeksi muutettiin Noorte Hääl ("Nuorten Ääni"), josta tehtiin kommunistipuolueen nuorisoliiton (Komsomol) äänenkannattaja. Viron itsenäisyyden palauttamiseen johtaneella siirtymäajalla palautti myös Noorte Hääl alkuperäisen nimensä Päevaleht 1. helmikuuta 1990.

Hommikuleht, Päevaleht ja Rahva Hääl yhdistyivät 5. kesäkuuta 1995 lehdeksi nimeltä Eesti Päevaleht. Vielä 25. syyskuuta 1995 Eesti Päevalehteen yhdistyi alun perin Rahva Häälestä irronnut Eesti Sõnumid. 

Tukholmassa toimii edelleen virolaispakolaisten vuonna 1959 perustama viikkolehti Eesti Päevaleht (EPL) (), jonka toimitus sijaitsee Tukholman Eesti Majassa. Tukholman Eesti Päevalehden ensimmäinen päätoimittaja oli Postimehen Tallinnan-toimituksen viimeinen päällikkö Juhan Kokla, joten lehdellä sinänsä ei ole mitään kytköstä vuonna 1905 perustettuun alkuperäiseen Päevalehteen.

Omistussuhteet 

Vuonna 1996 Eesti Päevalehden omistussuhteet olivat seuraavat: Jaan Manitski 49 %, Hans H. Luik 33 %  ja Andres Bergmann 18 %. Vuonna 2008 lehden omistivat puoliksi Jaan Manitskin Vivarone Oü ja Hans H. Luikin Ekspress Group.. Maaliskuussa 2011 Luikin Ekspress Group osti koko lehden osakekannan ja vuokrasi toimituksen tilat Manitskin Vivaronelta. Toukokuussa 2011 Ekspress Group yhdisti piirissään toimineen Eesti Ajalehed Eesti Päevalehteen. Näin syntyi suuri Eesti Päevaleht-lehtitalo, johon kuuluvat Eesti Päevaleht, Maaleht ja Eesti Ekspress. Maaliskuussa 2012 tähän yhdistettiin vielä Delfi.ee-uutisportaali tehden näin Eesti Päevalehdestä merkittävän mediaportaalin Virossa, johon median digitalisoitumiskehitys on myös vaikuttanut.

Lähteet

Aiheesta muualla  
 Eesti Päevalehden kotisivut 

 

Virolaiset sanomalehdet
John Michael Talbot

John Michael Talbot (8. toukokuuta 1954, Oklahoma City, Oklahoma, Yhdysvallat) on roomalaiskatolinen munkki, laulaja-lauluntekijä ja kitaransoittaja. Hän on katolisen kirkon suosituin laulaja. Hän perusti luostarin The Brothers and Sisters of Charity (Laupeuden Veljet ja Sisaret) Arkansas'ssa (Yhdysvallat).

Diskografia 

 1. Reborn (1972) 
 2. John Michael Talbot (1976)
 3. The New Earth (1977)
 4. The Lord's Supper (1979)
 5. Beginnings / The Early Years (1980)
 6. Come to the Quiet (1980)
 7. The Painter (1980) 
 8. For the Bride (1981)
 9. Troubadour of the Great King (1981)
 10. Light Eternal (1982)
 11. Songs For Worship Vol. 1 (1982)
 12. No Longer Strangers (1983) 
 13. The God of Life (1984)
 14. Songs For Worship Vol. 2 (1985)
 15. The Quiet (1985)
 16. Be Exalted (1986)
 17. Empty Canvas (1986)
 18. The Heart of the Shepherd (1987)
 19. Quiet Reflections (1987)
 20. The Regathering (1988)
 21. Master Collection (1988)
 22. The Lover and the Beloved (1989)
 23. Come Worship the Lord Vol. 1 (1990)
 24. Come Worship the Lord Vol. 2 (1990)
 25. Hiding Place (1990)
 26. The Birth of Jesus (1990)
 27. The Master Musician (1992)
 28. Meditations in the Spirit (1993)
 29. Meditations from Solitude (1994)
 30. Chant from the Hermitage (1995)
 31. The John Michael Talbot Collection (1995)
 32. The Talbot Brothers Collection (1995)
 33. Brother to Brother (1996)
 34. Our Blessing Cup (1996)
 35. Troubadour for the Lord (1996)
 36. Table of Plenty (1997)
 37. Hidden Pathways (1998)
 38. Pathways of the Shepherd (1998)
 39. Pathways to Solitude (1998)
 40. Pathways to Wisdom (1998)
 41. Quiet Pathways (1998)
 42. Spirit Pathways (1998)
 43. Cave of the Heart (1999)
 44. Simple Heart (2000)
 45. Wisdom (2001)
 46. Signatures (2003)
 47. City of God (2005)
 48. Monk Rock (2005)
 49. The Beautiful City (2006)
 50. Living Water 50th (2007)
 51. Troubadour Years (2008)

Lähteet

Aiheesta muualla

Internetissä 
 viralliset sivut 
 The Brothers and Sisters of Charity 

Yhdysvaltalaiset laulajat
Yhdysvaltalaiset laulaja-lauluntekijät
Vuonna 1954 syntyneet
Elävät henkilöt
Peterson

Peterson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

 Adrian Peterson (s. 1985), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
 Alan P. Peterson, yhdysvaltalainen lääkäri ja lintutieteilijä
 Bror Pehr Markus Peterson (1801-1878), suomalainen senaattori ja senaatin prokuraattori.
 Carl Peterson (s. 1943), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon johtohenkilö
 Cassandra Peterson (s. 1951), yhdysvaltalainen näyttelijä
 Christopher Peterson (1950–2012), yhdysvaltalainen psykologian professori
 Collin Peterson (s. 1944), yhdysvaltalainen poliitikko
 Debbi Peterson (s. 1961), yhdysvaltalainen rumpali
 Drew Peterson (s. 1954), yhdysvaltalainen henkirikoksista epäilty poliisikersantti
 Eric Peterson (s. 1964), yhdysvaltalainen kitaristi
 Ernst Peterson, oik. Ernst Särgava (1868–1958), virolainen kirjailija 
 Fritz Peterson (s. 1942), yhdysvaltalainen baseballpelaaja
 Jacob Peterson (s. 1999), ruotsalainen jääkiekkoilija
 Jeret Peterson (1981–2011), yhdysvaltalainen freestyle-hiihtäjä
 Jordan Peterson (s. 1962), kanadalainen psykologi
 Kristjan Jaak Peterson (1801–1822), virolainen runoilija ja kääntäjä
 Kristoffer Peterson (s. 1994), ruotsalainen jalkapalloilija
 Morris Peterson (s. 1977), yhdysvaltalainen koripalloilija
 Oscar Peterson (1925–2002), kanadalainen muusikko
 Patrick Peterson (s. 1990), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
 Peep Peterson (s. 1975), virolainen poliitikko ja ministeri
 Ray Peterson (1935–2009), yhdysvaltalainen laulaja
 Rebecca Peterson (s. 1995), ruotsalainen tennispelaaja
 Richard Peterson (1884–1967), norjalainen tennispelaaja
 Roger Tory Peterson (1908–1996), yhdysvaltalainen taidemaalari, lintutieteilijä ja luonnonsuojelija
 Rolf Peterson (s. 1944), ruotsalainen entinen meloja, olympiavoittaja ja maailmanmestari
 Ronnie Peterson (1944–1978), ruotsalainen kilpa-autoilija
 Russell W. Peterson (1916–2011), yhdysvaltalainen poliitikko, Delawaren ent. kuvernööri
 Sandra Peterson, Sandra Schmirler (1963–2000), kanadalainen curlingpelaaja ja olympiavoittaja.
 Teodor Peterson (s. 1988), ruotsalainen maastohiihtäjä
 Vicki Peterson (s. 1958), yhdysvaltalainen rocklaulaja ja -kitaristi
 Walter Peterson (s. 1883), irlantilainen maahockeyn pelaaja
 Walter R. Peterson (1922–2011), yhdysvaltalainen poliitikko, New Hampshiren ent. kuvernööri
 Wilhelm Peterson-Berger (1867–1942), ruotsalainen säveltäjä.

Nimen muita merkityksiä 

 Lehmann-Peterson, yhdysvaltalainen limusiinikorivalmistaja.

Katso myös
 Petersen
 Petersson
 Petterson
 Pettersson
Petersen

Petersen tai Petersén on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

 Anders Petersen (s. 1944), ruotsalainen valokuvaaja
 Axel Petersen (1887–1968), tanskalainen jalkapalloilija 
 Cal Petersen (s. 1994), yhdysvaltalainen jääkiekkomaalivahti
 Carl Petersén (1883–1963), ruotsalainen upseeri ja vakoilujärjestön johtaja
 Carl Wilhelm Petersén (1884–1973), ruotsalainen curlingpelaaja 
 Elsebeth Kock-Petersen (s. 1949), tanskalainen poliitikko ja ministeri
 Erna von Weymarn-Petersen (1889–1950), suomalainen laulaja ja musiikkipedagogi
 Fredrik Julius Petersen (1820–1883), suomalainen kielitieteilijä, professori
 Gustaf Munch-Petersen (1912–1938), tanskalainen runoilija ja taidemaalari
 Holger Petersen Dyggve (1880–1954), suomalainen romaanisen filologian professori
 Jan Petersen (s. 1946), norjalainen poliitikko ja ministeri
 Jesper Petersen (s. 1981), tanskalainen poliitikko ja ministeri
 Johan Adam Petersen (1737–1797), suomalainen ruukinpatruuna ja vuorineuvos, Wolter Petersenin poika
 Johan Daniel Frederik Petersen (1757–1816), norjalainen upseeri
 Johanne Fritz-Petersen (1879–1961), tanskalainen näyttelijä
 Julius Petersen (1839–1910), tanskalainen matemaatikko
 Jörgen Petersen (1931–2009), tanskalaissyntyinen muusikko
 Kristen Helveg Petersen (1909–1997), tanskalainen opettaja, poliitikko ja ministeri
 Marga Petersen (1919–2002), saksalainen pika- ja viestijuoksija
 Niels Helveg Petersen (1939–2017), tanskalainen poliitikko ja ministeri
 Nils Petersen (s. 1988), saksalainen jalkapalloilija
 Nis Petersen (1897–1943), tanskalainen kirjailija
 Pekka Petersen-Dyggve (1943–2017), suomalainen tennispelaaja ja moninkertainen mestari
 Rasmus Helveg Petersen (s. 1968), tanskalainen toimittaja, poliitikko ja ministeri
 Robert Petersen (1928–2003), yhdysvaltalais-suomalainen koripalloilija ja koripallovalmentaja
 Robert E. Petersen (1926–2007), yhdysvaltalainen lehtikustantaja, Petersen Automotive Museumin perustaja
 Robert Storm Petersen (1882–1949), tanskalainen pilapiirtäjä, kuvataiteilija, sarjakuvantekijä, näyttelijä ja kirjailija
 Sandy Petersen (s. 1955), yhdysvaltalainen pelisuunnittelija
 Sara Petersen (s. 1987), tanskalainen aitajuoksija
 Stina Petersen (s. 1986), tanskalainen jalkapallomaalivahti
 Svend Petersen (1920–2009), tanskalainen soutaja
 Søren Petersen (1894–1945), tanskalainen nyrkkeilijä.
 Wilhelm Petersen (1900–1987), saksalainen taidemaalari
 William Petersen (s. 1953), yhdysvaltalainen näyttelijä
 Wolfgang Petersen (1941–2022), saksalainen elokuvaohjaaja
 Wolter Petersen (1705–1783), ruotsalainen kauppias ja ruukinpatruuna, vuorineuvos
 Volter af Petersén (1774–1841), suomalainen ruukinpatruuna ja vuorineuvos, Johan Adam Petersenin poika.

Katso myös
 Pettersen, sukunimi
 Peterson, sukunimi
 Petersenin talo, rakennus Tukholmassa
Kasten Antell

Per Kasten Samuel Antell (12. toukokuuta 1845 Helsinki – 20. marraskuuta 1906 Helsinki) oli suomalainen eversti, senaattori, valtiopäivämies ja Suomen Hypoteekkiyhdistyksen toimitusjohtaja.

Antellin vanhemmat olivat senaattori Samuel Henrik Antell ja Fanny Alexandra Helena Wallenius. Päätoimittaja, valtiopäivämies Axel Henrik Antell oli hänen veljensä. Antellin puoliso vuodesta 1872 oli vapaaherratar Emilia Sofia de la Chapelle (1853–1919). Metsänhoitaja, tehtailija Gustaf Richard Samuel Antell (1876–1956) ja kansliapäällikkö Kurt Antell (1890–1972) olivat heidän poikiaan.

Antell pääsi kadettikoulusta vuonna 1863 ja palveli luutnanttina Henkikaartin Semenovin rykmentissä vuodet 1863–1869 sekä oli Suomen kenraalikuvernöörin käytettävissä erityistehtäviä varten 1870–1876. Antell ylennettiin vuonna 1870 majuriksi, 1873 everstiluutnantiksi ja 1876 everstiksi. Antell toimi Suomen Hypoteekkiyhdistyksen toimitusjohtajana vuosina 1884–1906 ja oli senaatin talousosaston jäsen ja valtiovaraintoimituskunnan päällikkö Mechelinin senaatissa 1905–1906. Hän omisti Tjusterbyn kartanon Porvoossa 1872–1906.

Antell oli ritariston ja aatelin jäsenen valtiopäivillä 1877–1878, 1882, 1885, 1888, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906 ja toimi varamaamarsalkkana vuonna 1900. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1890–1892 sekä 1898–1903 ja oli valtuuston puheenjohtajana 1900–1903. Antell oli Ritarihuoneen johtokunnan puheenjohtajana 1897–1906 ja kuului jäsenenä Dandevillen komiteaan 1898 ja Tagantsevin komiteaan 1904–1905.

Antell, Viktor Magnus von Born, ja Arvid Nyberg perustivat vuonna 1881 Östra Nyland -lehden.


Katso myös
 Antell-suku

Lähteet

Kirjallisuus
 Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961. Wikiaineistossa

Viitteet 

Suomalaiset senaattorit
Suomalaiset aateliset
Suomen suuriruhtinaskunnan aatelissäädyn valtiopäivämiehet
Helsingin kaupunginvaltuutetut
Vuonna 1845 syntyneet
Vuonna 1906 kuolleet
Veji

Veji (lat. Veii, ital Veio) eli nykyinen Isola Farnese oli etruskien huomattavimpia kaupunkeja. Veji oli Etrurian tärkein terrakottaveistosten tuottaja.

Roomalaiset valloittivat ja hävittivät Vejin 396 eaa. Roomalaiset kuitenkin rakensivat kaupungin osittain uudelleen, ja 2 eaa. siitä tuli municipium ja kaupungin asukkaat saivat osittaiset Rooman kansalaisoikeudet. 

Vejistä on löydetty noin vuodelta 500 eaa. peräisin olevan Apollon temppelin jäänteet, joihin kuuluu joukko terrakottaveistoksia, muun muassa Vejin Apollo. Vejin hauta-alueelta on löydetty vanhimpia etruskien freskoja.

Lähteet 

Antiikki
Arkeologiset kohteet Italiassa
Etruskien kaupungit
Vjatšeslav Ar-Sergi

Vjatšeslav Ar-Sergi (udm. Вячеслав Ар-Серги) (s. 5. huhtikuuta 1962 Vylj Kazmas, Udmurtia, Venäjä) on udmurtilainen kirjailija ja Venäjän kirjailijaseuran jäsen. Hän on saanut Udmurtian kansankirjailijan arvonimen (2003).

Ar-Sergi on syntynyt nimellä Vjatšeslav Vitaljevitš Sergejev (Вячеслав Витальевич Сергеев) Udmurtiassa olevassa Vylj Kazmasin (udm. Выль Казмас, ven. Новая Казмаска) kylässä. Hän opiskeli Udmurtian yliopistossa ja sen jälkeen Kirjallisuusinstituutissa Moskovassa.

Ar-Sergi kirjoittajana

Ar-Sergi on kirjoittanut jo yli 30 kirjaa. Hänen käsikirjoituksestaan on tehty ensimmäinen udmurtinkielinen elokuva Alangasarin varjo (Алангасарлэн вужерез). Hänen kirjojaan on julkaistu Venäjällä, Unkarissa, Ruotsissa, Virossa ja Tšekissä. Hän kirjoittaa itse aina sekä udmurtiksi että venäjäksi. Ar-Sergi kirjoittaa usein myös moskovalaisiin lehtiin.

Teokset

1986 - Вечерние голоса 
1988 - Лыдъя, лыдъя кикые
1992 - Душепси -  ISBN 5-7659-0229-4
1997 - Таяз ярдурын 
1998 - Сквозь очищающий огонь 
 2005 - Уй вадьсын - Бубылиос

Aiheesta muualla

 Ar-Sergi Suomalais-ugrilaisten kirjailijoiden antologiassa
 Ar-Sergin runoja venäjäksi
 Elämäkerta venäjäksi

Udmurtialaiset henkilöt
Venäläiset kirjailijat
Vuonna 1962 syntyneet
Elävät henkilöt
Rickettsia

Riketsiat (Rickettsia) on gramnegatiivisten bakteerien suku, joka kuuluu proteobakteerien pääjaksoon. Riketsiat ovat solunsisäisiä parasiitteja tai endosymbiootteja, jotka ovat riippuvaisia isäntäsolusta kasvaakseen ja lisääntyäkseen. Riketsiat ovat pleiomorfisia bakteereita eli niiden muoto voi vaihdella. Kokkiriketsiat ovat läpimitaltaan 0,1 μm, sauvamuotoisten pituus on 1–4 μm, ja lankamainen riketsia on pituudeltaan 10 μm. Riketsioiden genomit ovat pieniä, useimmiten välillä 1,11–1,52 miljoonaa emäsparia.

Nimi 
Riketsiat on nimetty yhdysvaltalaisen pilkkukuumetutkija Howard Taylor Rickettsin (1871–1910) mukaan.

Riketsioiden aiheuttamia sairauksia 
Riketsiat aiheuttavat eläimille ja ihmisille monia sairauksia, lähinnä erilaisia pilkkukuumeita. R. conorii aiheuttaa Välimeren alueen pilkkukuumetta (), ja R. rickettsii aiheuttaa Kalliovuorten pilkkukuumetta (). R. akari puolestaan aiheuttaa riketsiarokkoa. Jotkut riketsiat aiheuttavat kasvitauteja.

Alkuperä 
Fylogeneettisten tutkimusten perusteella on esitetty, että riketsioilla on yhteinen kehitysbiologinen alkuperä mitokondrion kanssa. Riketsioiden esimuoto on saattanut tunkeutua varhaisen eukaryoottisen solun sisään ja kehittyä nykyiseksi mitokondrio-soluelimeksi. Esimerkiksi R. prowazekii -bakteerin 1,1 miljoonan emäsparin kokoinen genomi muistuttaa mitokondrion genomia monin tavoin: molemmat muun muassa sisältävät samanlaisia geenejä ATP:n muodostusta varten

Lähteet

Aiheesta muualla 
Finto on suomalainen sanasto- ja ontologiapalvelu: Riketsiat
Laji.fi: Rickettsia
National Center for Biotechnology Information (NCBI): Rickettsia, taxonomy 
 Rickettsia (from PATRIC  the PathoSystems Resource Integration Center, a NIAID Bioinformatics Resource Center)

Gramnegatiiviset bakteerit
Proteobacteria
Sarah Adams

Sarah Fuller Flower Adams (22. helmikuuta 1805 – 14. elokuuta 1848) oli brittiläinen runoilija.

Adams syntyi Harlowissa, Essexissä Sarah Adams (1805-1848) oli englanti­lainen sanomalehden kustantajan Benjamin Flowerin nuorempana tyttärenä. Omana aikanaan hänet tunnettiin dramaattisten runojen ja balladien kirjoit­tajana. 

Hän kirjoitti elämänsä aikana useita virsiä. Kun Adamsin isä kuoli, saivat hän ja hänen sisarensa kodin paikallisen unitaariseurakunnan pastorin, William Johnson Foxin luona. Hän julkaisi 1841 laulukirjan Hymns and Anhems, ja siinä oli 13 Adamsin kirjoittamaa virttä. Hän oli unitaari, ja tätä oppia sävyttää se, että he eivät hyväksy kolminaisuusoppia, vaan se rikkoo Jumalan ykseyden. Siksi Sarah Adamskaan ei käyttänyt virrsissään siten Jumalasta muuta nimeä kuin ”God”.

Tunnetuin hänen virensä on "Nearer, my God, to Thee, nearer to Thee", Suomen evankelisluterilaisen kirkon virsikirjassa numerolla 396 "Käyn kohti sinua, oi Herrani"  Se on myös monissa muissa suomenkielisissä hengellisten laulujen kirjoissa ja siitä on useita suomennoksia. 

Lauluun liittyy tarina, jonka littyyi koko maailmaa järkyttäneeseen matkustajalaiva Titanicin haaksirikkoon 1912 Onnettomuudesta kertovien uutisten mu­kaan laivan soittokunta soitti tätä virttä ennen laivan up­poamista. SIten laulu tunnetaan myös "Titanic-hymninä".  Amerikkalaiset lehtimiehet, joille pelastuneet kertoivat kokemuksiaan, eivät todennäköisesti olleet kysyneet, minkä sävelmän he kuulivat. Heille oli tuttu  amerikkalaisen Lowell Masonin (1792-1872) sävellys, jolla virsi meilläkin tunnetaan. Mutta Titanic oli englantilainen laiva ja sen soittajien enemmistö brittejä. Todennäköistä on, että he olivat valinneet englantilaisen J. B. Dykesin sävelmän, jolla laulua lauletaan Englannissa.

Vuonna 1834 hän avioitui William Bridges Adamsin kanssa, joka oli kirjailija, keksijä ja veturisuunnittelija. He asuivat Loughtonissa, Essexissä. Sarah Adams kuoli tuberkuloosiin 43-vuotiaana ja hänet haudattiin Harlowissa 21. elokuuta 1848.

Laulu Nearer, my God, to Thee suomenkielisissä virsi- ja hengellisten laulujen kirjoissa

 Suomen ev. lut. kirkon virsikirja , virsi 396, Käyn kohti sinua Sarah Adamsin virren (1841, suom. Rauhansäveliä 1894, Aune Krohn 1912) pohjalta Niilo Rauhala virsikirjaan 1986
 Hengellinen laulukirja , laulu 483 Käyn kohti sinua
 Seurakunta laulaa , laulu 301 Käyn kohti sinua (Niilo Rauhala, 1-3 säk ja Joel Niininen, 4-5 säk.
 Hengellisiä lauluja ja virsiä , laulu 243 Sua kohti, Herrani
 Siionin kannel, laulu 459 Sua kohti, Herrani (Suom. Niilo Rauhala ja Siionin Kannel-toimikunta)
 Ruotsin kirkon virsikirja , virsi 271 Käyn kohti sinua (Suom. 1894, Aune Krohn 1912, uud. suom. Niilo Rauhala 1999)

Lähteet 

Brittiläiset runoilijat
Vuonna 1805 syntyneet
Vuonna 1848 kuolleet
Englantilaiset virsirunoilijat
Rahkakynsikäs

Rahkakynsikäs (Tephrocybe palustris syn. Lyophyllum palustre) on kupera tai laakealakkinen harmaa sienilaji. Sen heltat ovat valkoiset tai harmahtavat. Jalka on vaalea, harmaa tai jopa rusehtava. Rahkakynsikäs kasvaa soilla rahkasammalen joukossa. Se on yleinen koko Suomessa.

Lähteet 

Harmoset
Enkeleitä ja pikkupiruja

Enkeleitä ja pikkupiruja on 18-osainen, koulumaailmaan sijoittuva suomalainen televisiosarja. Yleisradion TV1-kanava esitti sarjan ensimmäisen kerran vuonna 1998 ja se on uusittu kahdesti, 1999 ja 2001–2002. Sarjan ohjasi ja käsikirjoitti Kaija Juurikkala ja sen tuottaja oli Jouni Valli tuotantoyhtiöstä Movia Ohjelmatuotanto. 

Sarjan tapahtumien keskus on kuvitteellinen Paisteen ala-aste. Sarjan ensimmäisessä jaksossa alkaa uusi kouluvuosi ja viimeisessä vietetään koulun joulujuhlia. Koulu poikkeaa tavanomaisesta. Sen oppilaat suunnittelevat itse lukujärjestyksensä ja kirjoittavat omat todistuksensa, eikä läksyjä tai jälki-istuntoja tunneta. Jokainen etenee opinnoissaan omaa tahtiaan. 

Paitsi koulun tapahtumia, sarjassa seurataan myös hahmojen perhe-elämää. Sarjan perheitä ovat aluksi Tuiskulan perhe, jonka äiti, Annikki Tuiskula, on Paisteen ala-asteen rehtori, Jantin perhe, Pelkosen lestadiolaisperhe sekä Toivolan ja Uusikylän yksinhuoltajaperheet (myöhemmin uusioperhe, kun perheiden vanhemmat muuttavat yhteen). Sarjan kahdeksannessa jaksossa mukaan tulee suomenruotsalainen Sandbergin perhe. Sarjan muihin henkilöhahmoihin kuuluvat koulun opettajat Ilpo ja Laura.

Sarjan kouluun sijoittuvat kohtaukset kuvattiin vantaalaisella Ilolan koululla.

Näyttelijät 
 Tarja Saikkonen – Annikki Tuiskula, koulun rehtori, äiti
 Saku Kautto – Jussi Tuiskula, isä
 Salla Häkkinen – Inkeri Tuiskula, perheen esikoinen
 Ronnie Andersson – Tuukka Tuiskula, kuudesluokkalainen
 Matias Arosuo – Jaakko Tuiskula, kolmasluokkalainen
 Joona Moilanen – Petteri Tuiskula, perheen kuopus
 Inkeri Kivimäki – Katariina Jantti, äiti
 Kauko Lindfors – Pekka Jantti, isä
 Riina Sivén – Henna Jantti, kuudesluokkalainen
 Tuomas Närvä – Markus Jantti, kolmasluokkalainen
 Aaro Partanen – Leevi Pelkonen, isä
 Elina Lehtisalmi – Marianne Pelkonen, äiti
 Heli Partanen – Maria Pelkonen, kuudesluokkalainen
 Mikko Lempinen – Samuel Pelkonen, kolmasluokkalainen
 Teijo Eloranta – Aulis Toivola, isä
 Riikka Luoma – Tanja Toivola, kuudesluokkalainen
 Enni Tuovinen – Milla Toivola, kolmasluokkalainen
 Auni Tuovinen – Niina Toivola, kolmasluokkalainen
 Kirsti Kuosmanen – Reettamari Uusikylä, äiti
 Joni Virtanen – Ossi Uusikylä, kuudesluokkalainen
 Peppe Forsblom – Jacob Sandberg, isä
 Satu Hindrea – Maija Sandberg, äiti
 Henri Valonen – Kim Sandberg, kuudesluokkalainen
 Linda Wallgren – Janica Sandberg, kolmasluokkalainen

Jaksot

Lähteet 
Enkeleitä ja pikkupiruja Yleisradion verkkosivuilla

Viitteet

Aiheesta muualla 
Ylen Elävä arkisto: Enkeleitä ja pikkupiruja esitti ala-asteen elämää realistisesti 

Nuortensarjat 
Suomalaiset draamasarjat
1990-luvun televisiosarjat
Saastamoinen (yritys)

Saastamoinen Oy (vuosina 1912–1971 H. Saastamoinen Oy, 1971–1983 Saastamoinen Yhtymä Oy) oli suomalainen, etupäässä Kuopiossa toiminut monialakonserni. Sen perustaja oli 1876 liiketoiminnan Kuopiossa aloittanut Herman Saastamoinen. Virallisesti osakeyhtiö perustettiin vuonna 1912.

Yrityksen merkittävimpiä toimialoja oli sahateollisuus. Yritys operoi Kuopion alueella muun muassa Syvänniemen höyrysahaa ja Haapaniemen telakkaa. Vuonna 1923 yritys aloitti vanerin tuottamisen, ja myöhemmin omaksi yrityksekseen erotettiin Saastamoisen Faneri Oy. Muita yrityksen toimialoja olivat muun muassa päivittäistavarakauppa, elintarviketukkutoiminta, ravintolatoiminta ja autokauppa. 1970-luvun puolivälissä Saastamoisella oli Apti-niminen yhdentoista Suomen eri kaupungeissa sijaitsevan ravintolan ketju, jonka Alkon tytäryhtiöt Kantaravintolat Oy ja Yhtyneet Ravintolat Oy ostivat vuonna 1977.

1980-luvulla tappiolliseksi kehittynyt yhtymä hajotettiin. Metsäteollisuus myytiin UPM:lle, joka lopetti kaikki neljä yrityksen tehdasta ja rakensi niiden tilalle asuntoja. Kiinteistöyritykseksi jäänyt Saastamoinen Oy meni konkurssiin 1996.

Lähteet

Kirjallisuutta
Jyrki Paaskoski: Vastuu ja velvoitus. Kolme sukupolvea Saastamoisen perheyrityksessä. Saastamoisen säätiö 2005. ISBN 9519562737.

Suomalaiset yritykset
Oulun yliopiston humanistinen tiedekunta

Oulun yliopiston humanistinen tiedekunta on yksi Oulun yliopiston tiedekunnista. Perustutkinto-opiskelijoita tiedekunnassa on 2 111, jatko-opiskelijoita 308 ja henkilökuntaa 154 (2007).

Tiedekunta on erikoistunut saamen kielen ja kulttuurin tutkimukseen. Tätä tehtävää hoitaa tiedekunnassa toimiva Giellagas-instituutti.

Oulun yliopiston filosofiseen tiedekuntaan perustettiin humanistinen osasto vuonna 1965. Varsinaisesti humanistinen tiedekunta perustettiin vasta elokuussa 1972, kun filosofinen tiedekunta jaettiin kahtia: humanistiseksi ja luonnontieteelliseksi tiedekunnaksi. 1960-luvulla humanististen alojen laitokset olivat hajallaan eri puolilla kaupunkia kunnes syksyllä 1970 ne siirrettiin Veljekset Åströmin entisiin tehdasrakennuksiin Myllytulliin ja tilat nimettiin J. V. Snellmanin mukaan Snellmaniaksi. Myllytullista Linnanmaan yliopistoalueelle humanistinen tiedekunta muutti vuonna 1992.

Pääaineet
 aate- ja oppihistoria
 arkeologia
 englantilainen filologia
 germaaninen filologia
 historia 
 informaatiotutkimus
 kirjallisuus
 kulttuuriantropologia
 logopedia
 pohjoismainen filologia
 saamelainen kulttuuri
 saamen kieli
 suomen kieli

Lähteet

Aiheesta muualla
Oulun yliopiston humanistinen tiedekunta

Humanistinen
Nykylatinan sanakirja

Nykylatinan sanakirja () on suomi-latina-suomi-sanakirja, jonka ovat toimittaneet Tuomo Pekkanen ja Reijo Pitkäranta. Teoksen on kustantanut Suomalaisen kirjallisuuden seura. Yleisradion latinankielisissä viikkokatsauksissa Nuntii Latini käytettävä sanastomateriaali muodostaa pääosan sanakirjasta.

Lähteet

Latina
Sanakirjat
Leigh Hunt

James Henry Leigh Hunt (19. lokakuuta 1784 – 28. elokuuta 1859) oli englantilainen esseisti, runoilija ja kriitikko. Hän työskenteli The Examiner - ja The Reflector -lehdissä. Hunt kärsi välillä äärimmäiseksi kärjistyneestä köyhyydestä.

Hunt kirjoitti uransa alussa teatteriarvosteluja, jotka hän 1807 julkaisi koottuina nimellä Critical essays on the Performances of the London theatres. Myöhemmin hän keskittyi yksinomaan runouteen. Hänen etevimmät runoteoksensa ovat romanttinen eepos The story of Rimini (1816), historiallinen romaani Sir Ralph Escher (1832), draama A legend of Florence (1840). Hunt on lisäksi kirjoittanut elämäkerrallisen teoksen Lord Byron and some of his contemporaries (1828) ja taidekriittiset teokset Imagination and fancy (1844) ja Wit and humour (1848).

Lähteet

Aiheesta muualla
Huntin teoksia verkossa
 
 Leigh Hunt Online: The Letters
 Free Audio Recording of *Abou Ben Adhem. Librivox.org
 Selection of poems by Leigh Hunt, University of Toronto (Archive.org)
Muuta
 Eleanor M. Gates, "Leigh Hunt and Anna Maria Dashwood: A Shelleyan Romance", University of Iowa
 Lucy M. Rossetti, Mrs. Shelley (1890) (Gutenberg.org)

Englantilaiset runoilijat
Vuonna 1784 syntyneet
Vuonna 1859 kuolleet
Seurasaarenselkä

Seurasaarenselkä () on merialue Helsingissä kantakaupungin länsipuolella. Sen yhdistää avomereen noin puolen kilometrin levyinen Lauttasaarensalmi Ruoholahden ja Lauttasaaren välissä. Salmen yli kulkevat Lauttasaaren silta ja Länsiväylään kuuluva Lapinlahden silta.

Länsipuolella Seurasaarenselkää rajoittaa Munkkiniemestä Lauttasaareen johtava saariketju, johon kuuluvat Kuusisaari, Lehtisaari ja Kaskisaari. Näiden väliset kapeat salmet yhdistävät Seurasaarenselän lännempänä, Espoon rajalla sijaitsevaan Laajalahteen. Keskellä Seurasaarenselkää sijaitsee Seurasaari, johon johtaa jalankulkusilta lahden pohjoisrannalta Meilahdesta.

Seurasaarenselän lahtia ovat itäpuolella Lapinlahti, Taivallahti ja Humallahti. Pohjoisessa siitä alkaa Pikku Huopalahti.

Kantakaupungissa Seurasaarenselän rannalla sijaitsevat Lapinlahden sairaala, Hietaniemen hautausmaa, Hietaranta, Helsingin soutustadion sekä Sibeliuksen puisto ja siellä oleva Sibelius-monumentti.  Selän pohjoisrannalla on Meilahden huvila-alue, jossa rantatonteilla sijaitsevat tasavallan presidentin ja pääministerin virka-asunnot Mäntyniemi ja Kesäranta sekä museoitu Tamminiemi.

Suomen lahdet
Helsingin luonto
Lauttasaari
Etu-Töölö
Meilahti
Sick Bastard

Sick Bastard on grindcore-yhtye Rotten Soundin vuonna 1995 julkaistu ensimmäinen EP-levy. Levy poikkeaa yhtyeen myöhemmästä tuotannosta siten, että sen sanoitukset ovat suomenkielisiä. ”Sick Bastard” julkaistiin alun perin ainoastaan vinyylinä, mutta EP:n kappaleet on julkaistu CD-muodossa vuonna 2003 ilmestyneellä kokoelma-albumilla From Crust 'til Grind.

Kappaleet
Sävellykset, sanoitukset ja sovitukset Rotten Sound.

A-puoli

B-puoli

Kokoonpano
 Keijo Bagge – laulu, kansitaide
 Mika Aalto – kitara
 Masa Kovero – basso
 Ville Väisänen – rummut

Muut
 Nappi Aaltonen – äänitys
 Uwe von Smallhausen – masterointi

Esikois-EP:t
Rotten Soundin EP:t
Vuoden 1995 EP:t
Tampereen yliopiston teatterityön tutkinto-ohjelma

Tampereen yliopiston teatterityön tutkinto-ohjelma on Teatterikorkeakoulun ohella ylin teatterialan koulutuskeskus Suomessa. Vuoteen 1995 saakka sen nimi oli näyttelijäntyön koulutusohjelma, jonka lyhennettä Näty tutkinto-ohjelmasta edelleen käytetään. Näty sijaitsee Tampereen yliopiston keskustakampuksella informaatioteknologian ja viestinnän tiedekunnassa.

Tutkinto-ohjelma on viisivuotinen ja valmistaa näyttelijän ammattiin. Siitä voi valmistua teatterialan mukaisiin teatteritaiteen kandidaatin (180 op) ja maisterin (120 op) tutkintoihin. Ensimmäiset kolme vuotta kestävät kandidaattiopinnot ovat ilmiöpohjaisia ja niiden jälkeen kaksivuotisissa maisteriopinnoissa opiskelijat syventyvät valitsemaansa aihepiiriin näyttelijäntaiteen keinoin. 

Nätylle valitaan opiskelijoita joka toinen tai kolmas vuosi, joten tutkinto-ohjelmassa opiskelee aina kaksi vuosikurssia kerrallaan. Viimeisin opiskelijavalinta tehtiin keväällä 2021. 
Teatterikoulut
Teatteri Suomessa

Tampereen yliopisto
Tampereen yliopisto (1925–2018)
RoboCop (animaatiosarja)

RoboCop () on Marvel Productionsin tuottama animaatiosarja, joka perustuu samannimiseen elokuvaan RoboCop. Sarja oli huomattavasti väkivallattomampi mitä elokuva ja muun muassa aseiden luodit ja patruunat muutettiin lasereiksi. Sarjasta tuotettiin yhteensä 12 jaksoa, jotka esitettiin Yhdysvalloissa vuoden 1988 aikana loppuvuodesta. Myöhemmin 1991 sarjan kolme jaksoa "Man in the Iron Suit!", "Crime Wave" ja "A Robot's Revenge" julkaistiin VHS:lle. 18. helmikuuta 2008 Jetix Films UK julkaisi sarjan kaikki 12 jaksoa DVD:lle. Jaksoja julkaistiin myös suomeksi jälkiäänitettyinä VHS-kaseteilla. Jälkiäänityksestä vastasi Golden Voice Oy.

Äänirooleissa

Suomenkielisissä äänirooleissa

Aiheesta muualla
 RoboCop: The Animated Series TV.comissa 

RoboCop
1980-luvun piirrossarjat
Yhdysvaltalaiset animaatiosarjat
Yhdysvaltalaiset televisiosarjat
Elokuviin perustuvat televisiosarjat
Etelä-Amerikan uudisasuttaminen

Etelä-Amerikan uudisasuttaminen tarkoittaa eurooppalaisten asettumista Etelä-Amerikan mantereelle 1400-luvun lopulta. 

Aikakauden suurvallat, Espanja ja Portugali, jakoivat Euroopan ulkopuolisen maailman etupiirialueisiin Tordesillasin sopimuksella vuonna 1494. Sen mukaan Portugalille kuului nykyisen Brasilian itäosa muun Etelä-Amerikan ollessa Espanjan etupiiriä.

1530-luvulta alkaen espanjalaiset ja myöhemmin myös portugalilaiset konkistadorit kulkivat pitkin Etelä-Amerikkaa, arvioivat sen ihmisiä ja luonnonvaroja, ja levittivät tahtomattaan eurooppalaisperäisiä tauteja, joista monet koituivat tuhoisiksi alueella ennestään asuville kansoille.

Konkistadorit loivat Espanjan siirtomaaherruuden perustan, joka oli oleellinen pohja espanjalaista imperiumia rakennettaessa. Konkistadoreista tunnetuimmat ovat Hernán Cortés ja Francisco Pizarro. Cortés voitti Meksikon alueen asteekkivaltakunnan ja valloitti maat kuninkaansa nimissä Espanjalle. Meksikosta Cortes jatkoi pohjoiseen ja hiljalleen nykyinen Kalifornia ja Uusi-Meksiko liitettiin Espanjan hallintaan.

Fransisco Pizarro puolestaan kukisti inkaintiaanien valtakunnan Andien vuorilla. Rohkeudella, oveluudella ja viekkaudella Pizarro onnistui noin 200 sotilaansa kanssa kukistamaan keskenään eripuraiset inkat ja laajensi näin Espanjan valtapiiriä.

1820-luvulla Simón Bolívar pyrki luomaan Etelä-Amerikan yhdysvallat. Taistelut ja vallankumoukset johtivat nykypäivän itsenäisten Venezuelan, Kolumbian, Ecuadorin, Perun ja Bolivian valtioiden syntyyn. Eurooppalaisten vaikutus alueella jäi pysyväksi: espanja ja portugali ovat alueen virallisia ja yhteisiä kieliä.

Katso myös 
Espanjalainen imperiumi
Diego de Almagro
Francisco de Orellana

Lähteet 

Etelä-Amerikan historia
Asutustoiminta
Persson

Persson tarkoittaa seuraavia:

henkilöitä

 Bengt Persson (s. 1939), ruotsalainen este- ja kestävyysjuoksija
 Carl Persson (s. 1995), ruotsalainen jääkiekkoilija
 Christoffer Persson (s. 1985), ruotsalainen jääkiekkoilija
 Dennis Persson (s. 1988), ruotsalainen jääkiekkoilija
 Elisabeth Persson (s. 1964), ruotsalainen curlingpelaaja ja maailmanmestari
 Erik Persson (1898–1984), ruotsalainen jalkapalloilija
 Erik Persson (1914–1969), ruotsalainen painija
 Erik Persson (s. 1994), ruotsalainen uimari
 Fredrik Persson-Korpinen (1880–1935), ruotsinsuomalainen toimittaja ja kirjailija
 Gehnäll Persson (1910–1976), ruotsalainen kouluratsastuksen olympiavoittaja
 Göran Persson (s. 1949), Ruotsin ent. pääministeri
 Joel Persson (s. 1994), ruotsalainen jääkiekkoilija
 John Persson (s. 1992), ruotsalainen jääkiekkoilija
 Jöran Persson, Yrjänä Pietarinpoika (1530–1568), Ruotsin kuningas Eerik XIV:n sihteeri ja neuvonantaja
 Jörgen Persson (s. 1966), ruotsalainen pöytätenniksen pelaaja
 Kristina Persson (s. 1945), ruotsalainen ekonomi, poliitikko ja ministeri
 Leif G. W. Persson (s. 1945), ruotsalainen kriminologian professori ja kirjailija
 Linn Persson (s. 1994), ruotsalainen ampumahiihtäjä
 Malin Persson Giolito (s. 1969), ruotsalainen juristi ja kirjailija
 Maria Persson (s. 1959), ruotsalainen näyttelijä
 Markus Persson (s. 1979), ruotsalainen ohjelmoija, Minecraft-pelin keksijä
 Mats Persson (s. 1980), ruotsalainen poliitikko ja ministeri
 Miah Persson (s. 1969), ruotsalainen ooppera- ja konserttilaulaja
 Nathalie Persson (s. 1997), ruotsalainen jalkapalloilija
 Niklas Persson (s. 1979), ruotsalainen jääkiekkoilija
 Nina Persson (s. 1974), ruotsalainen laulaja
 Olof Persson, Olaus Petri (1493–1552), ruotsalainen pappi, uskonpuhdistaja ja historioitsija
 Per Åke Persson, ”Peps Persson” (1946–2021), ruotsalainen laulaja, lauluntekijä, kitaristi ja huuliharpunsoittaja
 Per-Edvin Persson (s. 1949), suomalainen limnologi ja tiedekeskus Heurekan toiminnanjohtaja
 Signe Persson-Melin (1925–2022), ruotsalainen muotoilija,
 Simon Persson (s. 1991), ruotsalainen maastohiihtäjä
 Stefan Persson (s. 1947), ruotsalainen yritysjohtaja
 Viktor Persson (s. 2002), ruotsalainen jääkiekkoilija.

muuta
 Persson Motorsport, autourheilutalli.
Christensen

Christensen tarkoittaa seuraavia:

Henkilöitä 
 Alex Christensen (s. 1967), saksalainen musiikkituottaja, Alex Swings Oscar Sings -duon jäsen
 Allan Christensen (1923–1961), tanskalainen ampuja
 Andreas Christensen (s. 1996), tanskalainen jalkapalloilija
 Anita Christensen (s. 1972), tanskalainen nyrkkeilijä
 Benjamin Christensen (1879–1959), tanskalainen ohjaaja ja näyttelijä
 Carina Christensen (s. 1972), tanskalainen poliitikko ja ministeri
 Charlie Christensen (s. 1958), ruotsalainen sarjakuvapiirtäjä
 Christian Christensen (1925–1988), tanskalainen poliitikko ja ministeri
 Conrad Christensen (1882–1950), norjalainen voimistelija
 Dennis Christensen (s. 1972), tanskalainen Venäjällä 2017 vangittu Jehovan todistaja
 Erik Christensen (s. 1983), kanadalainen jääkiekkoilija
 Erika Christensen (s. 1982), yhdysvaltalainen näyttelijä
 Eva Christensen, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
 Frode Nør Christensen (s. 1948), tanskalainen poliitikko ja ministeri
 Hans Christensen (1932–2017), suomalainen sotilas
 Hayden Christensen (s. 1981), kanadalainen näyttelijä
 Helena Christensen (s. 1968), tanskalainen huippumalli
 Henry Christensen (1922–1972), tanskalainen toimittaja, poliitikko ja ministeri
 Inger Christensen (1935–2009), tanskalainen runoilija
 Ingrid Kristiansen (o.s. Christensen, s. 1956), norjalainen kestävyysjuoksija
 Jens Christian Christensen  (1856–1930), Tanskan pääministeri 1905–1908
 Jesper Christensen (s. 1948), tanskalainen näyttelijä
 Jon Christensen (1943–2020), norjalainen jazzrumpali
 Joss Christensen (s. 1991), yhdysvaltalainen freestylehiihdon olympiavoittaja
 Juha Christensen (s. 1958), suomalainen toimitusjohtaja ja Acehin rauhanneuvotteluissa toiminut välittäjä
 Julie Christensen (s. 1956), yhdysvaltalainen laulaja
 Kirsti Koch Christensen (s. 1940), norjalainen kielitieteilijä ja Bergenin yliopiston ent. kansleri
 Lars Christensen (1884–1965), norjalainen liikemies ja laivanvarustaja
 Lars Saabye Christensen (s. 1953), norjalainen kirjailija
 Leif E. Christensen (1924–2013), tanskalainen kirjailija ja opettaja
 Lene Christensen (s. 2000), tanskalainen jalkapallomaalivahti
 Mads Christensen (s. 1987), tanskalainen jääkiekkohyökkääjä
 Mads Christensen (s. 1984), tanskalainen pyöräilijä
 Mads Bech Christensen (s. 1984), tanskalainen jääkiekkopuolustaja
 Mads Barner-Christensen (s. 1965), tanskalainen kirjailija
 Marit Christensen (s. 1980), norjalainen jalkapalloilija
 Martha Christensen (1926–1995), tanskalainen kirjailija
 Michael Christensen (s. 1990), tanskalainen autourheilija
 Nikolaj Krag Christensen (s. 1998), tanskalainen jääkiekkoilija
 Ove Christensen (s. 1950), tanskalainen jalkapallovalmentaja
 Peter Christensen (s. 1975), tanskalainen poliitikko ja ministeri
 Peter Forsyth Christensen (s. 1952), yhdysvaltalainen katolinen piispa
 Steen Christensen (s. 1964), tanskalainen rikollinen
 Søren Peter Christensen (1884–1927), tanskalainen voimistelija.

Muita merkityksiä 
 Christensen, F1-talli.
Hagen (täsmennyssivu)

Hagen tarkoittaa seuraavia asioita:

Paikkoja 

 Hagen, kaupunki Saksassa
 Hagen, taajama Gagnefin kunnassa Ruotsissa

Henkilöitä 

 Albrecht von Hagen (1904–1944), saksalainen lakimies ja upseeri, heinäkuun 20. päivän salaliiton jäsen
 Antje Hagen (s. 1938), norjalainen näyttelijä
 Carl Fredrik Hagen (s. 1991), norjalainen maantiepyöräilijä
 Carl I. Hagen (s. 1944), norjalainen poliitikko
 Daron Hagen (s. 1961), yhdysvaltalainen säveltäjä
 Edvald Boasson Hagen (s. 1987), norjalainen maantiepyöräilijä
 Eva-Maria Hagen (1934–2022), saksalainen laulaja ja näyttelijä
 Gotthilf Hagen (1797–1884), saksalainen fyysikko ja insinööri, toinen Hagenin–Poiseuillen yhtälön keksijöistä
 Hugo Hagen (1818–1871), saksalainen kuvanveistäjä
 Ingeborg Hagen (1895–1989), norjalainen kirjailija
 Jean Hagen (1923–1977), yhdysvaltalainen näyttelijätär
 Julie Wilhelmine Hagen-Schwarz (1824–1902), baltiansaksalainen taidemaalari
 Kevin Hagen (1928–2005), yhdysvaltalainen näyttelijä
 Lukas Hagen (s. 1962), itävaltalainen viulisti
 Martine Ek Hagen (s. 1991), norjalainen maastohiihtäjä
 Nina Hagen (s. 1955), saksalainen punk-laulaja
 Oddbjørn Hagen (1908–1983), norjalainen maastohiihtäjä
 Olav Hagen (1921–2013), norjalainen hiihtäjä
 Stein Erik Hagen (s. 1956), norjalainen liikemies
 Thoralf Hagen (1887–1979), norjalainen soutaja
 Tom Harald Hagen (s. 1978), norjalainen jalkapalloerotuomari
 Walter Hagen (1892–1969), yhdysvaltalainen golfaaja

Kuvitteellisia henkilöitä 
 Hagen, myyttinen hahmo saksalaisessa tarustossa, esiintyy muun muassa Nibelungein laulussa ja on pääkonna Richard Wagnerin oopperassa Jumalten tuho
 Tom Hagen, asianajaja Mario Puzon romaanissa Kummisetä ja siihen perustuvissa elokuvissa.

Sukunimet
Verkkosiipiset

{{Taksonomia/eläimet
| nimi = Verkkosiipiset
| kuva =Chrysoperla_carnea_Guldoeje.jpg
| kuvateksti = Chrysoperla carnea
| kunta = Eläinkunta Animalia
| pääjakso = Niveljalkaiset Arthropoda
| luokka = Hyönteiset Insecta
| lahko = Verkkosiipiset Neuroptera
| lahko_auktori = Linnaeus, 1758
| jako = heimot
| jaot =
alalahko Harsokorentomaiset Hemerobiiformia
Berothidae
Dilaridae
Harsokorennot Chrysopidae
Ithonidae
Kirvakorennot Hemerobiidae
Nevrorthidae
Osmylidae
Polystoechotidae
Rantakorennot Sisyridae
Rhachiberothidae
Rukoilijakorennot Mantispidae
Vahakorennot Coniopterygidae
alalahko Muurahaiskorentomaiset Myrmeleontiformia
Lippukorennot Nemopteridae
Muurahaiskorennot Myrmeleontidae
Nymphidae
Psychopsidae
Pöllökorennot Ascalaphidae
| wikispecies = Neuroptera
| commons = Neuroptera
| commonscat = 
}}

Verkkosiipiset (Neuroptera) eli harsosiipiset on hyönteislahko, johon kuuluu maailmanlaajuisesti noin 5 000 lajia. Ne ovat petoja sekä toukkina että aikuisina. Suomessa verkkosiipisiä on tavattu 54 lajia.

Aikuiset verkkosiipiset ovat melko pienikokoisia ja jotkin lajit muistuttavat pientä sudenkorentoa. Etenkin monien kirvakorentojen siivet ovat itse eläimeen verrattuna kookkaat ja lahkon nimi tulee siipien monimutkaisesta ja tiheästä suonituksesta. Etu- ja takasiivet ovat samannäköiset ja korennolla on purevat suuosat. Aikuinen korento on usein pahanhajuinen.

Ravinnokseen verkkosiipiset käyttävät pääsääntöisesti kirvoja sekä muurahaisia. Verkkosiipisten toukat eroavat ulkonäöltään suuresti aikuisesta korennosta ja ovat maalla eläviä petoja. Ne naamioituvat usein keräämällä ympärilleen syömiensä kirvojen tyhjiä kuoria, sammalta tai muuta roskaa. Kirvakorentojen toukkia käytetään apuna biologisessa tuholaistorjunnassa. Oman erikoisen ryhmänsä muodostavat muurahaiskorennot, joiden toukka – muurahaisleijona'' – kaivautuu maahan jättäen vain saaliin pitelemiseen tarkoitetut leuat esille. Muodonvaihdos on täydellinen.

Verkkosiipisistä on fossiiliaineistoa permikaudelta lähtien. Joissakin lähteissä kaislakorennot ja käärmekorennot luetaan mukaan verkkosiipisiin, mutta nykyään niiden katsotaan muodostavan omat lahkonsa.

Aiheesta muualla 
 Teemu Rintala, Tomi Kumpulainen & Petri Ahlroth. Suomen verkkosiipiset. Hyönteistarvike TIBIALE oy, Helsinki 2014. ISBN 978-952-67544-5-1
Suomen verkkosiipiset (s.l.) ja kärsäkorennot
Neuroptera 
BugGuide.net 
Tree of Life: Neuroptera 
NeuroWeb 

Verkkosiipiset
Seulonnan keskeiset artikkelit
Howard Stern

Howard Allan Stern (s. 12. tammikuuta 1954 New York, New York) on yhdysvaltalainen radiojuontaja, televisiopersoona, kirjoittaja ja mediamoguli.

Howard Stern on tullut tunnetuksi persoonallisesta ja kiistanalaisesta esiintymistavastaan. Hänen shokeeravaksi ja räävittömäksi kuvattu juontamisensa on järkyttänyt useita konservatiivisempia kuulijoita. Sternin ohjelmassa on luvattu muun muassa myydä erään neidon neitsyys. Hänen show’nsa sai vuosina 1990–2004 2,5 miljoonan dollarin sakot kielenkäytön takia.

Howard Sternin tunnetuin radio-ohjelma on neljästi viikossa Howard 100 -kanavalla esitettävä The Howard Stern Show. Stern on julkaissut kaksi kirjaa, Private Parts ja Miss America. Private Parts -kirjasta tehtiin myös Howard Sternin intiimit osat -niminen elokuva vuonna 1997, jossa Stern näytteli itse pääosaa. Hän tuotti Rantojen kunkku -televisiosarjan, jota esitettiin FX-kanavalla 2000-luvun alussa.

1994 Stern oli ehdolla New Yorkin osavaltion kuvernöörin vaaleissa.

Vuodesta 2006 hänellä on ollut oma show tilauspohjaisessa SiriusXM-satelliitti-radiossa (satelliitin kautta ohjelmaa lähettävä radio-kanava).

Elämä
Howard Stern syntyi vuonna 1954 juutalais-amerikkalaiseen perheeseen Queensissa, ja myöhemmin perhe muutti Long Islandille. Hänen isänsä omisti levytysstudion, ja Sternin isä kannusti häntä radioalalle.

Stern opiskeli yhtenä harvoista valkoisista afro-amerikkalaisessa Roosevelt Junior High Schoolissa, ennen kuin siirtyi opiskelemaan South Side High Schooliin muuttaessaan toiseen kaupunginosaan. Valmistuttuaan vuonna 1972 lukiosta Stern haki Bostonin yliopistoon, josta hän valmistui vuonna 1976 pääaineenaan viestintä. Opiskellessaan yliopistossa Stern työskenteli kampuksen radioasemalla.

Kesällä 1978 Howard Stern avioitui college-aikaisen tyttöystävänsä Alison Bernsin kanssa, ja perheeseen syntyi kolme tytärtä. Lokakuussa 1999 Stern ilmoitti eroavansa vaimostaan, ja virallinen ero astui voimaan vuonna 2001. Myöhemmin Howard Stern alkoi seurustella mallina toimivan Beth Ostroskyn kanssa, ja he menivät kihloihin.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Howard Sternin viralliset kotisivut

Yhdysvaltalaiset juontajat
Yhdysvaltain radio
Vuonna 1954 syntyneet
Elävät henkilöt
Seulonnan keskeiset artikkelit
Koivuvahakas

Koivuvahakas (Hygrophorus hedrychii syn. Hygrophorus melizeus) on kupera limainen kermanvalkoinen ja keskeltä kellanpunainen vahakaslaji. Sen heltat ovat aluksi kellanpunaiset ja vanhemmiten vaalenevat. Jalka on valkoinen. Malto on kellanvalkoista ja maku on epämiellyttävä. Sieni kasvaa koivun seuralaisena lehti- ja sekametsissä melko yleisenä.

Lähteet 

Hygrophoraceae
Ruskokirjovahakas

Ruskokirjovahakas (Hygrophorus persoonii, aiemmin H. dichrous) on kupera limainen vihreän- tai tummanruskea vahakaslaji. Sienen heltat ovat aluksi vaaleat ja vanhemmiten vihertävänkeltaiset. Jalka on limainen ja vihreänruskea. Malto on valkoista. Sieni on syötävä. Se kasvaa harvinaisena Lounais-Suomen lehdoissa tammen ja pähkinäpensaiden seuralaisena.

Lähteet 

Hygrophoraceae
Jyväsvahakas

Jyväsvahakas (Hygrophorus pustulatus) on limainen, harmaa ja pienisuomuinen vahakaslaji. Sen heltat ovat valkoiset. Jalka on mustanharmaiden suomujen peittämä. Sieni on syötävä. Se kasvaa havumetsissä melko yleisenä.

Lähteet 

Hygrophoraceae
Limavahakas

Limavahakas (Hygrocybe irrigata syn. Hygrocybe unguinosa) on kupera hyvin limainen harmaa tai harmaanmusta vahakaslaji. Lakki voi olla joskus miltei ruskea. Heltat ovat harmaanvalkoiset tai harmaat. Jalka on ontto, limainen ja harmaa mutta lakkia vaaleampi. Malto on vaaleanharmaata. Sieni kasvaa yksittäin tai ryhminä metsänreunoilla ja lehdoissa. Se on melko yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa.

Lähteet 

Hygrophoraceae
Rusotäplävahakas

Rusotäplävahakas (Hygrophorus erubescens, aikaisemmin "punertuva vahakas") on kupera tahmealakkinen metsävahakkaiden sukuun kuuluva sienilaji. Lakin vaaleankeltaisen pohjavärin päällä on punertavia täpliä. Vanhemmiten lakki haalistuu ja siihen tulee keltaisia laikkuja. Lakki on leveydeltään 4–12 senttimetriä. Sienen heltat ovat valkoiset tai kellertävät ja punapilkkuiset. Malto on valkoista. Sienen jalka on valkoinen tai kellertävä. Pituudeltaan se on 5–12 senttimetriä. Sieni maistuu karvaalta, eikä se ole ruokasieni. Rusotäplävahakas kasvaa kuusikoiden ja lehtojen sammalmättäillä kehinä. Se on kalkinsuosija ja yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa. Pohjois-Suomessa se on harvinaisempi. Kasvuaika on elokuusta syyskuuhun. Laji on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Laji.fi: Rusotäplävahakas (Hygrophorus erubescens)
 Luontoportti: Rusotäplävahakas (Hygrophorus erubescens)
 MushroomExpert.com: Hygrophorus erubescens 

Hygrophoraceae