joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Riijärvi

Riijärvi  on Keski-Suomessa Luhangalla Rekolankylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,3 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Luhangan järvet
Sikojärvi (Luhanka)

Sikojärvi  on Keski-Suomessa Luhangalla Rekolankylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 9,2 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Luhangan järvet
Vähä Kalliojärvi (Luhanka)

Vähä Kalliojärvi  on Keski-Suomessa Luhangalla Rekolankylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,8 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Luhangan järvet
Iso Kalliojärvi (Luhanka)

Iso Kalliojärvi  on Keski-Suomessa Luhangalla Rekolankylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 29 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,7 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Luhangan järvet
Iso-Kotka

Iso-Kotka  on Keski-Suomessa Luhangalla kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,7 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Luhangan järvet
Vähä-Kotka

Vähä-Kotka  on Keski-Suomessa Luhangalla kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,1 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Luhangan järvet
Luhankjärvi

Luhankjärvi Luhankajärvi on Keski-Suomessa Luhangalla kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 44 hehtaaria, se on 1,8 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,3 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Luhangan järvet
Vaherjärvi (Luhanka)

Vaherjärvi  on Keski-Suomessa Luhangalla kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 18,4 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81,4 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Luhangan järvet
Pieni Tyrynlammi

Pieni Tyrynlammi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Kappelinkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,7 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Iso Tyrynlammi

Iso Tyrynlammi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Kappelinkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 8,0 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,7 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Vähä Karstajärvi

Vähä Karstajärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Kappelinkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,6 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Iso Karstajärvi

Iso Karstajärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Kappelinkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 11,4 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,6 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Kovero (Sysmä)

Kovero  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Kappelinkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 6,8 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,5 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Soimalammi (Sysmä, Kappelinkylä)

Soimalammi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Kappelinkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,8 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Taikinajärvi (Sysmä)

Taikinajärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Kappelinkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,3 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Huhtjärvi (Sysmä, Kappleinkylä)

Huhtjärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Kappelinkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,3 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Tervalammi (Sysmä)

Tervalammi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Kappelinkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,2 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Tenhonlampi

Tenhonlampi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 6,6 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,8 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Kalliojärvi (Sysmä, kirkonkylä)

Kalliojärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Ylä-Vehkajärvi

Ylä-Vehkajärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 112 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä, se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 7,9 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80,6 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Haapalahti (Sysmä)

Haapalahti  on Päijät-Hämeessä Sysmässä kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 8,6 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80,7 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Nuijanpohja

Nuijanpohja  on Päijät-Hämeessä Sysmässä kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 17,4 hehtaaria, se on 950 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80,6 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Jyrtinlampi

Jyrtinlampi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 7,5 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 83,5 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Artjärvi (järvi Sysmässä)

Artjärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 12,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,7 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Salaksjärvi

Salaksjärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 23 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,7 metriä mpy.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Lampilanlammi (Sysmä)

Lampilanlammi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Ala-Vehkajärvi

Ala-Vehkajärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 76 hehtaaria, se on 3,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 9,8 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,8 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Pirttijärvi (Sysmä)

Pirttijärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Saarenkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,6 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Iilijärvi (Sysmä)

Iilijärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Saarenkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,8 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Sorvalampi (Sysmä)

Sorvalampi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Saarenkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,8 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Rapalanlampi

Rapalanlampi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Saarenkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 28 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 78,3 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Vähä Särkijärvi (Sysmä)

Vähä Särkijärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Saarenkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 3,6 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 82,3 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Patalahti (Jämsä)

Patalahti  on Keski-Suomessa Jämsässä keskustan koillispuolella sijaitseva järvi. Patalahti oli Päijänteen lahti vuoden 1826 Kalkkistenkosken perkaukseen asti, jolloin Päijänteen pinta laski ja Patalahti kuroutui omaksi järvekseen.

Maantietoa 
Patalahden pinta-ala on 221 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä, se on 6,8 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Sillä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 2,63 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 11,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0110 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,0 metriä ja suurin syvyys on 18,4 metriä. Rantaviivan pituus on 18,3 kilometriä.

Patalahti koostuu neljästä altaasta, joita erottavat matalat kynnykset. Vedenkorkeutta säätelee Patajoen pohjapato. Järven alueella on pelto- ja metsämaata, asutusta ja Himoksen hiihtokeskus. 2010-luvulla tehdyn asiantuntija-arvion mukaan Patalahden vedenlaatu on hyvä. Järvi kuuluu Etelä-Hämeen eliömaakuntaan ja Järvi-Suomen kasvimaantieteelliseen alueeseen. Järvityypiltään se on ruokojärvi. Patalahden merkitystä lisää sen keskeinen sijainti ja arvo vapaa-ajanviettopaikkana.

Vesistösuhteet 
Patalahti sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,6 metriä mpy.

Lähteet 

Päijänteen lähialue
Botin luomat artikkelit
Jämsän järvet
Mällykäinen

Mällykäinen on Pirkanmaalla Kuhmoisissa kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Lammen itärannalla on peltoa, mutta muuten sen rannat ovat metsämaata. Lammen luoteispuolelta kulkee valtatie 24 ja lammen pohjoispuolella on asutusta.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Alainen-Karkjärven valuma-alueeseen (14.224) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,1 metriä mpy. Siihen laskee kaksi ojaa, joista toinen tuo vettä koillisesta aina Kissahongansuolta saakka. Laskuoja lähtee lammen länsipäästä ja laskee 700 metrin päässä Ala-Karkjärveen. Laskuojan pudotus on 6,4 metriä.

Historiaa 
Vuoden 1966 peruskartassa suurin osa lammen rannoista oli peltoa. Vuoteen 1986 mennessä pellot olivat osin metsittyneet ja lammen eteläranta oli metsää.

Lähteet 

Alainen-Karkjärven valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Kuhmoisten järvet
Ryytjärvi

Ryytjärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 15,5 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata ja niille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Järven kaakkoisrannalla on lisäksi laavu.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Alainen-Karkjärven valuma-alueeseen (14.224) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,9 metriä mpy. Siihen johtaa seitsemän ojaa. Järven laskuoja on Mustaoja, joka laskee Kopolanjokeen, joka puolestaan laskee Ala-Karkjärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimellä Rytjärvi.

Vuoden 1966 peruskartassa järven ympäristössä oli peltoja, joista osa jatkui järven rantaan asti. Vuoteen 1986 mennessä osa pelloista oli metsittynyt.

Lähteet 

Alainen-Karkjärven valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Kuhmoisten järvet
Iso Pihlajajärvi

Iso Pihlajajärvi on järvi Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä. Se sijaitsee noin 15 kilometriä Kuhmoisten kirkonkylältä koilliseen.

Maantietoa 
Ison Pihlajajärven pinta-ala on 334 hehtaaria eli 3,3 neliökilometriä, se on 6,3 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järven keskikohdalla sijaitseva harju jakaa järven kahteen altaaseen. Altaita yhdistää vain kapea Harjunsalmi. Valtatie 24 kulkee harjua pitkin ja ylittää Harjunsalmen sillalla.

Järvellä on kartan mukaan 10 saarta. Niistä neljä sijaitsee järven läntisessä osassa ja kuusi järven itäisessä osassa. Suurimmat saaret ovat Sikasaari (17 ha), Työsaari (11 ha), Pyssysaari (2 ha), Mustassaari (0,8 ha), Aittosaari (0,7 ha) ja Kärrysaari (0,4 ha). Loput neljä saarta ovat nimettömiä. Kaikissa nimetyissä saarissa on asutusta lukuun ottamatta Pyssysaarta. Lisäksi Työsaareen, Mustassaareen, Aittosaareen ja Kärrysaareen johtaa tie.

Järven rantaviivan pituus on 27,2 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata, mutta rannoilla on myös peltoa ja asutusta. Asutus painottuu järven pohjoisrannalle.

Vesistösuhteet 
Iso Pihajajärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,5 metriä mpy. Siihen laskee yhteensä 12 järveä tai lampea. Iso Pihlajajärven länsiosaan laskevat Iso-Onkiainen, Iso Sääksjärvi, Kuorejärvi, Niilammi, Saarijärvi, Sorajärvi, Vähä Liivejärvi, Vähä Pihlajajärvi, Vähä Sääksjärvi ja Ämmäjärvi. Järven itäosaan laskevat Haukijärvi ja Höyläsjärvi. Iso Pihlajajärvi laskee sen itäpäästä lähtevää Pihlajakoskea pitkin Päijänteen Pihlajalahteen. Pihlajakosken pudotus on 9,2 metriä.

Lähteet 

Botin luomat artikkelit
Kuhmoisten järvet
Vähä Liivejärvi

Vähä Liivejärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen eteläpuoleiset kalliot nousevat noin 30 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoisrannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie pohjoisesta.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,3 metriä mpy. Siihen johtaa kaksi ojaa, joista toinen on Iso Liivejärven laskuoja. Vähä Liivejärven laskuoja on sen itäpäästä lähtevä Liiveoja. Liiveoja virtaa 700 metriä itään ja yhtyy toiseen ojaan, joka virtaa pohjoiseen ja laskee lopulta Isoon Pihlajajärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty, mutta se on nimetön.

Vuoden 1966 peruskartassa järvi oli autio ja siihen johti vain Iso Liivejärvestä tuleva oja. Vuoteen 1986 mennessä järven rannalle oli rakennettu talo ja järveen oli johdettu metsäoja.

Lähteet 

Iso-Pihlajajärven valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Kuhmoisten järvet
Sorajärvi

Sorajärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 0,9 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen lounaispuoleinen Soravuori nousee 40 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Rannat ovat metsämaata ja koillisrannalla on yksi vapaa-ajan asunto.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,5 metriä mpy. Siihen laskee yksi oja. Laskuoja lähtee järven luoteispäästä ja laskee 300 metrin päässä Ison Pihlajajärven Myllylahteen. Laskuojan pudotus on 16,0 metriä.

Historiaa 
Vuoden 1966 peruskartassa järvi oli autio ja siitä lähti vain laskuoja. Vuoteen 1986 mennessä järveen oli johdettu oja, mutta se oli yhä autio.

Lähteet 

Iso-Pihlajajärven valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Kuhmoisten järvet
Iso-Loirakko

Iso-Loirakko eli Loirakot (i) on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva järvi. Sen länsipuolella sijaitsee pienempi Vähä-Loirakko.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoisrannalla on vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie pohjoisesta.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,2 metriä mpy. Siihen johtaa kaksi ojaa, joista toinen tulee lännestä Vähä-Loirakosta. Laskuoja lähtee järven itäpäästä ja virtaa itään kohti Myyrälammia, mutta katoaa maastoon ennen laskemistaan Myyrälammiin.

Historiaa 
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty, mutta se oli nimetön.

Vuoden 1966 peruskartassa Iso-Loirakko ja Vähä-Loirakko oli merkitty erillisinä järvinä, mutta niiden yhteinen nimi oli Loirakot. Iso-Loirakko laski tuolloin Myyrälammiin, jonka nimi vuoden 1966 kartassa oli Loirakko. Vuoden 1986 peruskartassa järvien nimet olivat samat kuin nykyisin, mutta Iso-Loirakko ei enää laskenut Myyrälammiin.

Lähteet 

Iso-Pihlajajärven valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Kuhmoisten järvet
Myyräjärvi (Kuhmoinen)

Myyräjärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoisrannat ovat jyrkät ja pohjoispuoleinen mäki nousee noin 20 metriä järven pinnan yläpuolelle.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,1 metriä mpy. Siihen johtaa yksi oja. Laskuoja lähtee järven itäpäästä ja laskee 2,4 kilometrin päässä Kuorejärveen. Laskuojan pudotus on 35,7 metriä.

Historiaa 
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty, mutta se oli nimetön.

Vuoden 1966 peruskartassa järveen ei johtanut ojaa eikä järven laskuoja laskenut Kuorejärveen. Vuoteen 1986 mennessä järveen oli johdettu oja ja järven laskuoja oli johdettu Kuorejärveen.

Lähteet 

Iso-Pihlajajärven valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Kuhmoisten järvet
Vähä Pihlajajärvi

Vähä Pihlajajärvi eli Pieni Pihlajajärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 42 hehtaaria, se on 2,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Etelärannat ovat jyrkkiä ja eteläpuoleinen maasto nousee 20–40 metriä järven pinnan yläpuolelle. Pohjoisrannalla Lehmävuori ja Visaruminvuori nousevat 40 metriä järven pinnan yläpuolelle.

Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja järven rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä. Sen rannat ovat pääosin metsämaata, mutta järven länsirannalla on myös peltoa. Järven pohjoisrannalla on viisi vapaa-ajan asuntoa ja etelärannalla kulkee Haikupohjan ja Kotakosken välinen tie. Järven länsiosan yli kulkee voimalinja.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,1 metriä mpy. Siihen laskevat Hertunjärvi, Keskinen Terrijärvi ja Puukkoislammi. Järven laskuoja lähtee sen itäpäästä ja laskee 1,2 kilometrin päässä Ison Pihlajajärven Lahnalahteen. Laskuojan pudotus on 15,6 metriä.

Historiaa 
Vuoden 1966 peruskartassa järven nimenä oli Pieni Pihlajajärvi. Tuolloin järven pohjoisrannalla oli vain yksi talo eikä Puukkoislammista johtanut ojaa järveen. Vuoteen 1986 mennessä järven pohjoisrannalle oli rakennettu kaksi taloa lisää ja Puukkoislammista oli johdettu oja järveen.

Lähteet 

Iso-Pihlajajärven valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Kuhmoisten järvet
Keskinen Terrijärvi

Keskinen Terrijärvi  on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen eteläpuoleinen mäki nousee 50 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä on kartan mukaan yksi pieni saari. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoisrannalla on kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tie pohjoisesta. Järven länsipuolelta kulkee voimalinja.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,3 metriä mpy. Sen länsipäähän laskee Pieni Terrijärvi ja itäpäähän Iso Terrijärvi. Laskuoja lähtee järven luoteispäästä ja se laskee 900 metrin päässä Vähään Pihlajajärveen. Laskuojan pudotus on 34,2 metriä.

Historiaa 
Vuosien 1966 ja 1986 peruskartoissa järvi oli autio eikä sille johtanut tietä.

Lähteet 

Iso-Pihlajajärven valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Kuhmoisten järvet
Haapalampi (Luhanka)

Haapalampi  on Keski-Suomessa Luhangalla Salmelankylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Tammijärven–Hauhajärven valuma-alueeseen (14.227) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,8 metriä mpy.

Lähteet 

Tammijärven–Hauhajärven valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Luhangan järvet
Valkeislampi (Jyväskylä, Herapohja)

Valkeislampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Herapohjan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Tammijärven–Hauhajärven valuma-alueeseen (14.227) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 166,2 metriä mpy.

Lähteet 

Tammijärven–Hauhajärven valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Korpilahden järvet
Naarlampi

Naarlampi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Volmarinkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 19,0 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Lintulanjoen valuma-alueeseen (14.229) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,7 metriä mpy.

Lähteet 

Lintulanjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Sysmän järvet
Les Amazones d'Afrique

Les Amazones d'Afrique on afrikkalainen maailmanmusiikin superyhtye, joka perustettiin Malissa vuonna 2015. Sen jäseniä ovat Kandia Kouyaté, Angélique Kidjo, Mamani Keïta, Rokia Koné, Mariam Doumbia (tunnettu duosta Amadou & Mariam), Nneka, Mariam Koné, Massan Coulibaly, Madina N'Diaye, Madiaré Dramé, Mouneissa Tandina ja Pamela Badjogo. Yhtyeen nimi viittaa Dahomeyn amatsoneihin, joka oli naispuolinen norsunmetsästysjoukko ja sotilasrykmentti 1600–1800-lukujen Dahomeyssa, nykyisen Beninin alueella.

Les Amazones d'Afrique esiintyi ensimmäisen kerran konsertissa Fiesta des Suds -tapahtumassa Marseillessa lokakuussa 2015. Ensimmäinen julkaistu laulu oli nimeltään "I Play The Kora". Sen sanomana on, että naisten on tehtävä yhteistyötä ja laulettava siitä, että "on noustava taistelemaan naisiin kohdistuvia väärinkäytöksiä vastaan, koska olemme kaikki tasa-arvoisia". Kappaleen tuotot ohjattiin Panzi-säätiölle, jota johtaa tri Mukwege Bukavussa Kongon demokraattisessa tasavallassa. Tämä säätiö on auttanut yli 80.000 naista, joista lähes 50.000 on joutunut kokemaan seksuaalista kaltoinkohtelua ja sukuelintensä silpomista. Kora, joka on harpun kaltainen instrumentti Länsi-Afrikassa, toimii tässä metaforana, sillä sen soittaminen oli kauan kiellettyä naisilta, ainoastaan miehet saivat sitä soittaa.

Les Amazones d'Afrique esiintyi Yhdistyneessa kuningaskunnassa WOMAD-tapahtumassa Charlton Parkissa heinäkuussa 2016, minkä jälkeen he saivat levytyssopimuksen Real World Recordsin kanssa. Ensimmäinen albumi, Republique Amazone, ilmestyi vuonna 2017.

Diskografia
 République Amazone (2017)

Lähteet

Aiheesta muualla
Real World Records
Diplomats of sound: Les Amazones d'Afrique

Maailmanmusiikkiyhtyeet
Carlo Ambrogio Lonati

Carlo Ambrogio Lonati (n. 1645 – n. 1710 tai 1715) oli italialainen säveltäjä. Hänestä käytettiin nimitystä "Rooman Biber" viittauksena kuuluisaan aikalaiseen; Ruotsin Kristiinan palveluksessa ollessaan hän sai myös lisänimen "Il gobbo della Regina" ("Kuningattaren kyttyräselkä"), mikä ilmeisesti viittasi synnynnäiseen epämuodostumaan. Lonati oli Alessandro Stradellan ystävä.

Lonati oli lähtöisin Milanosta, mutta muutti 25-vuotiaana Roomaan. Vuonna 1701 häneltä ilmestyi 12 sonate per violin e basso continuo -kokoelma viululle ja basso continuolle. Teos omistettiin keisari Leopold I:lle.

Lonatin musiikkia on levytetty Hyperion Recordsille, Pan Classicsille ja ASV Recordsille.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 IMSLP: Carlo Ambrogio Lonati: nuotteja 

Italialaiset säveltäjät
Barokkisäveltäjät
1640-luvulla syntyneet
1710-luvulla kuolleet
Mariam Koné

Mariam Koné (s. huhtikuu 1987 Kati, Mali) on malilainen laulaja ja musiikinopettaja ja superyhtye Les Amazones d'Afriquen jäsen.

Koné on opiskellut oikeustiedettä, joka on hänen perheessään kutsumusammatti, mutta musiikki vei hänet kuitenkin mennessään. Teini-ikäisenä hän liittyi kotikaupungissaan Pacifique-nimiseen hiphop-yhtyeeseen, joka julkaisi kaksi albumia. Sittemmin hän opiskeli Bamakon konservatoriossa, josta hän valmistui vuonna 2006. Nykyään hän opettaa siellä itse..

Konén ensimmäinen soololevy Dakan ilmestyi vuonna 2013, ja se on tyyliltään pehmeästi soljuvaa perinteistä afropoppia, johon sekoittuu dubia ja sähköistä sointia. Levyn on tuottanut irlantilainen Liam Farrell eli Doctor L.

Les Amazones d'Afrique'iin hänet kutsui mukaan Gabonista kotoisin oleva Pamela Badjoko, joka nykyisin asuu Malissa. Konéa veti ryhmässä puoleensa se, että se ajaa afrikkalaisten naisten asiaa ja vastustaa etenkin naisiin kohdistuvaa väkivaltaa, jonka yksi muoto on naisten sukupuolielinten silpominen, jonka myös Koné on saanut kokea, kuten lähes 90% malilaisista naisista.

Koné esiintyi osana Les Amazones d'Afrique -yhtyettä Helsingin Savoy-teatterissa maaliskuussa 2017.

Diskografia
Dakan (2013).

Viitteet

Malilaiset laulajat
Vuonna 1987 syntyneet
Elävät henkilöt
Hugues Fabrice Zango

Hugues Fabrice Zango (s. 25. kesäkuuta 1993) on burkinalainen kolmiloikkaaja.

Zango karsiutui loppukilpailusta sekä Pekingin MM-kilpailuissa 2015 että Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. Birminghamin sisäratojen MM-kilpailuissa 2018 hän sijoittui kuudenneksi. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän sai pronssia omalla ennätyksellään 17,66, joka oli myös Afrikan ennätys. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän sai pronssia tuloksella 17,47. Kyseessä oli Burkina Fason ensimmäinen olympiamitali. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän sai hopeaa tuloksella 17,55.

Zango voitti Afrikan mestaruuden 2018 ja 2022 ja sai hopeaa 2016. Afrikan kisoissa hän voitti kultaa 2019. Universiadeissa hän sai hopeaa sekä 2015 että 2017.

Zango hyppäsi helmikuussa 2020 sisäratojen Afrikan ennätyksen 17,77. Tammikuussa 2021 hän hyppäsi Aubièressa sisäratojen maailmanennätyksen 18,07. Hän ylitti valmentajansa Teddy Tamghon nimissä olleen entisen ennätyksen 15 senttimetrillä ja oli sisäradoilla ensimmäinen 18 metrin ylittäjä. Hän on ensimmäinen hyppylajeissa maailmanennätyksen tehnyt afrikkalainen miesurheilija ja ensimmäinen maailmanennätyksen tehnyt burkinalainen yleisurheilija. Kesällä 2021 hän paransi ulkoratojen Afrikan ennätyksen lukemiin 17,67 Montreuilissa ja 17,82 Székesfehérvárissa.

Lähteet

Viitteet 

Burkinalaiset kolmiloikkaajat
Burkinalaiset olympiamitalistit
Vuonna 1993 syntyneet
Elävät henkilöt
Roland Pöntinen

Roland Pöntinen (s. 4. toukokuuta 1963) on ruotsalainen pianisti ja säveltäjä, jolla on inkeriläiset sukujuuret. Hän on Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen ja vuoden 2001 Litteris et Artibus -mitalin saaja.

Pöntinen opiskeli Adolf Fredrik -musiikkikoulussa ja Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa. Jälkimmäisessä hänen opettajiensa joukossa oli Gunnar Hallhagen, joka oli aiemmin opettanut Pöntistä myös yksityisesti. Pöntinen kävi opintojen merkeissä myös ulkomailla, kuten Suomessa György Sebőkin pitämillä mestarikursseilla Sibelius-Akatemiassa vuosina 1978 ja 1979, Elisabeth Leonskajan kesäakatemiakurssilla Baden bei Wienissä (1983) ja yksityistunneilla Wienissä (1984) sekä Banff School of Fine Artsin mestarikursseilla vuonna 1985.

Pöntinen teki debyyttinsä vuonna 1981 Tukholman kuninkaallisen filharmonisen orkesterin kanssa. Kapellimestareita, joiden kanssa hän on urallaan työskennellyt, ovat olleet muiden muassa Myung-whun Chung, Rafael Frühbeck de Burgos, Neeme Järvi, Paavo Järvi, Esa-Pekka Salonen, Jukka-Pekka Saraste, Leif Segerstam, Jevgeni Svetlanov, Franz Welser-Möst ja David Zinman. Pöntinen on esittänyt Lontoon Proms-festivaalilla Edvard Griegin ja György Ligetin konsertot. Pääpaino hänen työssään on ollut 1800-luvun ja 1900-luvun alkupuoliskon pianokirjallisuudessa, kuten Ludwig van Beethovenin, Frédéric Chopinin, Franz Lisztin, Claude Debussyn, Ferruccio Busonin, Karol Szymanowskin ja Sergei Rahmaninovin teoksissa.

Kamari- ja laulumusiikin parissa Pöntinen on tehnyt yhteistyötä viulisti Ulf Wallinin, sopraano Barbara Hendricksin ja pianisti Love Derwingerin kanssa. 

Anders Hillborg omisti pianokonserttonsa (2000) Pöntiselle. Pöntinen kantaesitti Veli-Matti Puumalan pianokonserton Seeds of Time Helsingborgissa vuonna 2004 Hannu Linnun johtaman Helsingborgin sinfoniaorkesterin kanssa. Myös Rolandin veli Stefan Pöntinen on säveltänyt musiikkia, jonka pianisti on sitten esittänyt.

Työ säveltäjänä 
Pöntisen omien sävellysten joukossa on orkesteriteos Blue Winter, jonka kantaesitti vuonna 1998 Yhdysvalloissa Wolfgang Sawallischin johtama Philadelphian orkesteri.

Muut tehtävät 
Pöntinen on ollut yksi Maj Lind -pianokilpailun tuomareista.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Viralliset sivut 

Ruotsalaiset pianistit
Ruotsalaiset säveltäjät
Inkeriläiset henkilöt
Vuonna 1963 syntyneet
Elävät henkilöt
Monotype Imaging

Monotype Imaging Holdings Inc on yhdysvaltalainen yritys, joka on erikoistunut digitaaliseen painamiseen sekä kirjaintyyppien suunnitteluun ja myyntiin.

Yritys perustettiin 1897 nimellä Lanston Monotype Company, ja se kehitti kohopainoa varten Tolbert Lanstonin suunnitteleman Monotype-latomakoneen. Lanston lisenssoi patentoimansa teknologian Englantiin perustetulle tytäryhtiölle 1800-luvun lopussa. Philadelphiassa toiminut Lanston Monotype Company ja Englannin tytäryhtiö erosivat lopulta erillisiksi yrityksiksi, ja Englannin tytäryhtiö omaksui nimekseen Monotype. 1900-luvun alussa yritys toimi nimellä Monotype Corporation, joka listautui Lontoon pörssiin vuonna 1936. Latomakoneidensa tueksi Monotype kehitti laajan kirjaintyyppien kokoelman, jotka julkaistiin aluksi metallikirjakkeina. Niistä suurin osa on siirretty digitaaliseen muotoon ja on nykyisin yleisessä käytössä.

Vuonna 1998 Agfa-Compugraphic osti Monotypen muodostaakseen Agfa-Monotype Corporationin. Siitä muodostui sittemmin Monotype Imaging.

Lähteet 

Yhdysvaltalaiset yritykset
Fonttivalmistajat
Kirjasinvalimot
Australiankulkusirkka

Australiankulkusirkka (Chortoicetes terminifera) on heinäsirkkojen (Acridae) heimoon kuuluva kulkusirkkalaji. Se on merkittävä tuholainen maanviljelyssä ja voi tuottaa useita sukupolvia vuoden aikana. Laji munii kerralla miljoonia munia. Australiankulkkusirkkoja tavattiin erityisen paljon Etelä-Australiasta viimeksi vuonna 2010. Aikuiset koiraspuoliset sirkat ovat 20–30, naaraat jopa 30–45 senttimetrin mittaisia.

Lähteet 

Heinäsirkat
Tuhohyönteiset
John Porter

John Porter voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

 John Porter (1790–1874), yhdysvaltalainen poliitikko
 John Porter (1904–1997), kanadalainen jääkiekkoilija
 John Porter (s. 1947), brittiläinen muusikko
 John Porter (s. 1961), skotlantilainen jalkapalloilija
 John Addison Porter (1822–1866), yhdysvaltalainen kemisti ja Kalevalan kääntäjä
 John E. Porter (1935–2022), yhdysvaltalainen poliitikko
 John K. Porter (1819–1892), yhdysvaltalainen lakimies.

Täsmennyssivut
Rakkauden hauta (Vammelsuu)

Rakkauden hauta on Karjalan kannaksella Vammelsuussa sijaitseva hautamuistomerkki jonka pystytti venäläinen todellinen valtioneuvos Eugene Epafroditsh Kartavtsev 1910-luvulla puolisolleen  Maria Vsevolodna Kartavtsevalla (k. 1911) omistamansa Villa Marijoki -huvilan alueelle. Eugene Kartavtsev rakennutti muistomerkin viereen myös pienen ortodoksisen kirkon. Hautamuistomerkki on säilynyt vaikkakin alkuperäiset muistomerkin pronssipatsaat ovat kadonneet ja niiden tilalla on nykyisin 2010-luvun puolivälissä tehdyt näköispatsaat. Kirkosta on sen sijaan jäljellä vain rauniot. Rakkauden hauta oli 1920- ja 1930-luvuilla yksi tunnetuimpia Karjalan kannaksen matkailunähtävyyksiä. Alkuperäisen hautamuistomerkin toteutti venäläinen kuvanveistäjä V. V. Lishev. 

Eugene Kartatsev ja hänen vaimonsa Maria, joka oli kirjailija Vsevolod Krestovskin tytär, hankkivat 65 hehtaarin maa-alueen Vammelsuusta 1900-luvun alussa ja rakennuttivat sinne Villa Marijoki -nimisen suuren puuhuvilan. Maria sairastui syöpään ja ollessaan hoidettavana Saksassa hän sai lahjaksi Willy-nimisen leikkinallen jonka väitettiin voivan auttaa taudista paranemisessa. Marian kuoltua 24. kesäkuuta 1911 hänet haudattiin huvilan alueella olleen luonnonkiven alle ja kuvanveistäjä V. V. Lishev teki Mariasta ja Willy-nallesta luonnollista kokoa olevat pronssipatsaat jotka sijoitettiin luonnonkivien päälle. Hautamuistomerkin viereen rakennettiin myös ortodoksinen kirkko.

Kirjallisuutta 
 Jaakko Terenttilä : Rakkauden hauta : romaani. Gummerus 1950
 Martha von Haartman-Mees : Vinddriven. Ekenäs Tryckeri Aktiebolag 1972 ISBN 9519000062
 Tuovi Paju ja Maijaliisa Kalliomäki : Kolme naista Kannakselta. Books-on-Demand 2015 ISBN 9789523300798

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Uusikirkko, Vammelsuun Rakkauden hauta -muistomerkki ja kirkko; edessä naisveistos, valokuva 1920- tai 1930-luvulta, Wiipuri-museon kokoelmat, Lappeenrannan museot (Finna)
 Uusikirkko, Vammelsuu, Rakkauden hauta, kuvanveistäjä V.V. Lishevin valmistama hautamuistomerkki, valokuva 1930-luvulta, Lappeenrannan museot (Finna)

Uusikirkko
Kurortin piiri
Luovutettu Karjala
Haudat ja hautamuistomerkit
Ménage à trois (lehti)

Ménage à trois on queerfeministinen pornolehti, joka sisältää valokuvaa, sarjakuvaa, piirroksia ja novelleja. Lehti pyrkii monipuolistamaan sitä, millaiset kehot ja ihmiset esitetään seksuaalisina, ja tarjoamaan eettisesti tehtyä eroottista materiaalia. Kaikki lehden tekijät ovat vapaaehtoisia.

Historia 
Ménage à trois -lehti on ilmestynyt vuodesta 2012. Sen perusti kirjailija Iida Rauma yhdessä silloisen kumppaninsa Saija Nojosen kanssa.

Lähteet 

Pornolehdet
Aatu Remunen

Aatu Remunen () on kuvitteellinen hahmo vuoden 1981 Disney-elokuvassa Topi ja Tessu.

Rooli 
Aatu on vanha ja äkäinen metsästäjä, jolla on Pösö-niminen ajokoira. Aatu asuu vanhan leskirouva Hilma-tädin naapurissa. Elokuvan alussa Aatu tuo Pösölle kasvatiksi nuoren koiranpennun Tessun, aikeenaan kouluttaa tästä ajokoira, kuten Pösöstäkin. Eräänä päivänä Aatu huomaa nuoren ketunpojan, Topin, yhdessä Tessun kanssa. Aatu luulee Topin jahtaavan hänen kanojaan ja yrittää tappaa tämän, lähtien jahtaamaan tätä autolla. Hilma kuitenkin estää Aatua tappamasta Topia ja sieppaa tämän aseen. Aatu vannoo saavansa ketun aikanaan hengiltä. 

Aatu vie Pösön ja Tessun talven ajaksi metsästysretkelle, jonka aikana Tessu kasvaa oikeaksi ajokoiraksi. Topi yrittää tulla tapaamaan Tessua, mutta Aatu lähettää Pösön hänen peräänsä, ja Pösö loukkaantuu törmätessään junaan. Aatu ryntää Hilman kotiin aikeenaan tappaa Topi, mutta Hilma ei päästä Aatua sisälle. Myöhemmin Aatu huomaa Hilman jättäneen Topin metsään ja suunnittelee nappaavansa tämän karhunrautojen avulla. Topi onnistuu kuitenkin Tessun avulla välttämään ansat, ja Aatu yrittää savustaa Topin ja tämän naaraskumppanin Kikin ulos pesästään, mutta he onnistuivat pakenemaan. Aatu ja Tessu törmäävät suureen mustakarhuun, jota Aatu ampuu olkapäähän ja suututtaa tätä entisestään. Paetessaan Aatun jalka jää kiinni karhunrautaan, ja karhu yrittää tappaa hänet, mutta Topi ja Tessu taistelevat karhua vastaan ja lopulta Topi pudottaa pedon alas vesiputouksesta. Aatu meinaa ampua voimatonta Topia, mutta Tessu astuu ystävänsä eteen ja Aatu tajuaa, ettei Tessu aio antaa periksi, ja että Topi pelasti hänen henkensä.

Aatu Remunen esiintyy myös elokuvan jatko-osassa Topi ja Tessu 2, jossa hän on paljon koomisempi kuin edellisessä elokuvassa. 

Aatu Remuseen perustuva hahmo esiintyi Olipa kerran -sarjaan perustuvassa romaanitarinassa Red’s Untold Tale, jossa hänet kuvattiin susimetsästäjäksi. Tarinassa Aatu sai surmansa susien hyökättyä hänen kimppuunsa.

Disneyn hahmot
Witch Hunter

Witch Hunter on saksalaisen Heavy Metal-yhtye Grave Diggerin toinen albumi, joka julkaistiin 10. toukokuuta 1985.

Kappaleet

Kokoonpano 
 Chris Boltendahl – laulu
 Peter Masson – kitarat
 René T. Bone – basso
 Albert Eckardt – rummut

Aiheesta muualla 
 Witch Hunter discogs.com -sivustolla

Vuoden 1985 albumit
Grave Diggerin albumit