joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
HMS Dunkirk (D09)

HMS Dunkirk (viirinumero D09) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Battle-luokan hävittäjä, joka laskettiin vesille toisen maailmansodassa lopulla.

Valmistus 

Alus tilattiin 24. maaliskuuta 1943 Alexander Stephen and Sonsilta Linthousesta, missä köli laskettiin 19. heinäkuuta 1944. Alus laskettiin vesille 27. elokuuta 1945 ja valmistui 27. marraskuuta 1946.

Lähteet

Viitteet 

Kuninkaallisen laivaston Battle-luokan hävittäjät
Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan hävittäjät
Yhdistyneen kuningaskunnan kylmän sodan hävittäjät
Stephenin valmistamat alukset
Leevi Kinnunen

Tobias Leevi Kinnunen (21. lokakuuta 1905 Tornio – 30. toukokuuta 1988 Oulu) oli suomalainen rovasti ja kirjailija.

Kinnusen vanhemmat olivat satulaseppä Knut Kinnunen ja Jenni Ukonmaanaho. Hän pääsi ylioppilaaksi Haapaveden yhteiskoulusta 1933 ja hän suoritti teologian erotutkinnon 1937 sekä pastoraalitutkinnon 1943. Papiksi Kinnunen vihittiin 1937.

Ennen ylioppilaaksi tuloa Kinnunen työskenteli satulaseppänä Pohjolan Nahkatehtailla Oulussa 1922–1925 ja oli oppilaana Suomen Lähetysseuran lähetyskoulussa 1926–1930. Hän toimi Oulun NMKY:n poikatyöntekijänä 1925–1926 ja oli opiskeluaikanaan kesäisin siirtolan johtajana Oulussa 1927–1933 sekä Helsingin Töölön seurakunnan nuorisotyöntekijänä 1933–1937. Papiksi tulon jälkeen Kinnunen oli ylimääräisenä pappina Oulussa 1937–1941 ja samalla hän oli Oulun NMKY:n pääsihteerinä. 

Talvisodan aikana Kinnunen toimi Oulun suojeluskuntapiirin toimistoupseerina ja jatkosodan aikana hän oli Raskas Patteristo 16:n sotilaspastorina Kiestingin ja Uhtuan suunnilla. Sodan jälkeen Kinnunen oli Alavieskan kirkkoherrana 1944-1970. Hän sai rovastin arvon 1956. Eläkkeelle jäätyään Kinnunen muutti Ouluun.

Kinnunen julkaisi 10 vuoden ajan Palavin lampuin-nimistä uskonnollista lehteä. Kinnunen perusti 1947 Alavieskaan keskikoulua vastaavan kolmiluokkaisen kotikoulun yhdessä opettaja Niilo Visurin kanssa. Koulu toimi vuoteen 1953 saakka ja Kinnunen oli siellä koulun johtajana ja opettajana. Hän oli myös uskonnonopettajana Ylivieskan yhteiskoulussa 1955 ja Kalajoen yhteiskoulussa 1955–1956.

Leevi Kinnunen oli naimisissa vuodesta 1938 sairaanhoitaja Irja Saastamoisen kanssa.

Teoksia 
 Laitakaupungin poikia Hailuodon paratiisissa, teoksessa Kuinka voisin palvella? : nuoret kertovat kokemuksiaan kristillisestä työstä. 2 ; toim. Aarni Voipio. WSOY 1937
 Elämän ahjossa : meidän pihan pojasta papiksi. Palavin lampuin, Alavieska 1961 
 Leppälinnun laulu : kertomus petäjäisestä ja puhtaasta elämän huhmaressa. Palavin lampuin, Alavieska 1962 (nimimerkillä Topias Vieskalainen)
 Askel kerrallaan : hartausharjoitelmia. Palavin lampuin, Alavieska 1963
 Uusi kynnös : hartauskirjoitelmia. Palavin lampuin, Alavieska 1964
 Valkeneva tie : hartauskirjoitelmia. Palavin lampuin, Alavieska 1965
 Vain armosta : hartauskirjoitelmia. Palavin lampuin, Alavieska 1966
 Laulu Karjalan Katjuusasta eli sotapoikien ja siviilirahvaan paimenena Vienassa, Aunuksessa ja Karjalassa jatkosotavuosina 1941-1944 : sotapäiväkirja raportteineen. Palavin lampuin, Oulu 1972
 Tuliseppele. Palavin lampuin, Oulu 1973
 Sinivalkoinen ruusuke eli Suomen tie itsenäisyyteen ja vapauteen 1. Tekijä, Tornio 1975
 Sinivalkoinen ruusuke eli Suomen tie itsenäisyyteen ja vapauteen 2. Palavin lampuin, Oulu 1975

Lähteet 
 
 KirjastoVirman henkilögalleria : Leevi Kinnunen 

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon papit
Suomalaiset kirjailijat
Vuonna 1905 syntyneet
Vuonna 1988 kuolleet
Eero Läntinen

Eero Harald Läntinen (5. helmikuuta 1905 Tampere – 27. lokakuuta 1996) oli suomalainen opetusneuvos ja kirjailija.

Läntinen toimi Turun NMKY:n pääsihteerinä yli 50 vuotta.

Teoksia 
 Jalkamatkalla Jeesuksen seurassa : S. N. K. L:n poikien keskuksen raamattutuntisarja syksyllä 1936. S. N. K. L:n poikien keskus, Helsinki 1936
 Nuoren väen näytelmiä ; kirj. Elina Nevalainen ja Eero Läntinen. W.S.O.Y:n näytelmäsarja 157. WSOY 1938
 Kymmenen silmän kerho. Kuva ja sana, Helsinki 1951
 Virta on vettä täynnä : Turun NMKY 1893-1973. Turun nuorten miesten kristillinen yhdistys, Turku 1973
 Kiitos hetkistä, Herra : runoiksi rakentuneita sisäisiä tuntojani vuosikymmenien varrelta. E. Läntinen, Turku 1995

Lähteet

Viitteet

Suomalaiset opettajat
Suomalaiset kirjailijat
Vuonna 1905 syntyneet
Vuonna 1996 kuolleet
Vahvistusharha

Vahvistusharha, vahvistusvinouma tai vahvistamistaipumus (engl. Confirmation bias) on kognitiivinen vinouma, jossa yksilö on taipuvainen puoltamaan omia ennakkokäsityksiään tai hypoteesejaan tukevaa informaatiota. Tämän seurauksena henkilöt saattavat kerätä todisteita ja muistaa asioita valikoivasti, ja täten tulkinnasta voi tulla vääristynyt tai jopa harhautunut.

Vahvistusharhoja esiintyy varsinkin käsiteltäessä vahvasti tunteisiin sidonnaisia asioita tai vakiintuneita uskomuksia. Esimerkiksi maahanmuuttokysymyksestä uutisia etsiessään ihmiset ovat taipuvaisia lukemaan lähteitä, jotka puoltavat ja vahvistavat heidän aikaisempia mielipiteitään. He myös tulkitsevat monitulkintaista aineistoa yleensä omaa näkemystään tukevasti. 

Vinoutuneet tulkinnat ja/tai muistikuvat ovat mahdollisia selittäviä tekijöitä:

 asenteiden polarisaatiolle - erimielisyydet kärjistyvät, vaikka osapuolet altistetaan samalle aineistolle;
 uskomusten pysyvyydelle - uskomus säilyy, vaikka uskomuksen perusteet on osoitettu vääriksi;
 ensisijaisuusefektille - listan alkupäässä olevat asiat muistetaan paremmin kuin myöhemmät; - ja 
 näennäiskorrelaatiolle - kahden toisistaan riippumattoman tapahtuman välillä havaitaan yhteys virheellisesti.

Vahvistusvinoumien on havaittu olevan yhteydessä ylimalkaiseen luottamukseen omia uskomuksia kohtaan, ja ne saattavat ylläpitää tai vahvistaa uskomuksia päinvastaista todistavan aineiston edessä. Niiden on havaittu voivan heikentää päätöksenteon laatua mm. poliittisissa ja muissa organisatorisissa ympäristöissä.

Vahvistusharha on myös yleistä romanssihuijaustapausten uhreilla.

Lähteet

Harhat
Kognitiiviset vinoumat
Kytölä

Kytölä voi viitata seuraaviin:

 Kytölä, kaupunginosa Lahdessa

Suomalaisena sukunimenä:

 Arvo Kytölä (1908–1980), museo- ja kotiseutualan vaikuttaja
 Eero Kytölä (s. 1962), keski- ja pikamatkojen juoksija
 Heikki Kytölä, rumpali
 Heikki Kytölä (s. 1938), eräkirjailija
 Jukka Kytölä (s. 1988), futsalpelaaja
 Kira Kytölä (s. 1993), kolmiloikkaaja
 Mikko Kytölä (s. 1984), futsalpelaaja
 Ragne Kytölä (s. 1965), yleisurheilun moniottelija
 Sirpa Kytölä (s. 1954), kestävyysjuoksija
 Timo Kytölä, kitaristi
 Toivo Kytölä (1911–1971), kenraalimajuri
 Viljo A. Kytölä (1909–2007), metsänhoitaja, yritysjohtaja, metsäneuvos
 Väinö Kytölä (1904–1968), opettaja ja koulunjohtaja, maanviljelysneuvos, Viljo A. Kytölän veli

Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Kekki

Kekki on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

 Essi Kekki, korkeushyppääjä ja pituushyppääjä
 Jorma Kekki (s. 1963), runoilija
 Kaj Kekki (s. 1963), käsipallovalmentaja
 Lasse Kekki (s. 1964), kirjallisuuden- ja teatterintutkija
 Maiju Kekki (s. 1981), koripalloilija
 Marjatta Kekki (s. 1966), kuvanveistäjä
 Matti Kekki (1868–1933), agronomi, maanviljelijä ja kansanedustaja
 Niklas Kekki (s. 1993), jääkiekkoilija
 Ossi Kekki (s. 1993), kestävyysjuoksija
 Pertti Kekki (s. 1940), yleislääketieteen professori
 Petri Kekki (s. 1966), shakinpelaaja
 Tilla Kekki (s. 1940), kuvataiteilija ja kuvanveistäjä
Uotinen

Uotinen on suomalainen sukunimi. Uotinen-nimisiä henkilöitä:

 Anton Uotinen, rautatieläinen, suutari, pietarilainen bolševikki ja punakaartin päällikkö
 Jani Uotinen, jalkapalloilija
 Jorma Uotinen, tanssija, laulaja ja koreografi
 Mikko Uotinen, poliitikko, toimittaja ja runoilija
 Pentti Uotinen, mäkihyppääjä
Vuoden lappilainen kylä

Vuoden lappilainen kylä on kunniamaininta, jonka jakaa maakunnallinen kyläyhdistys Lappilaiset kylät ry.

Vuodesta 2010 alkaen arvonimen ovat saaneet seuraavat kylät:

 2010: Tanhua, Savukoski
 2011: Kantojärvi, Tornio
 2012: Kantomaanpää, Ylitornio
 2013: Kierinki, Sodankylä
 2014: Kaukonen, Kittilä
 2015: Kerässieppi, Muonio
2016: Kaakamo, Tornio
2017: Pasmajärvi, Kolari
2018: Kelontekemä, Kittilä
2019: Tapionniemi, Kemijärvi
2020: Ylläsjärvi, Kolari ja Kittilä

Lähteet
Ameeba (artisti)

Ameeba (oikealta nimeltään Sakari Niskanen) on suomalainen elektronisen hip hopin -artisti ja -tuottaja. Hän on tunnettu lukuisista kasettijulkaisuistaan, joita on ilmestynyt 1990-luvun lopusta alkaen. Ameeba juontaa Bassoradiolla Ghetto Tyylit -ohjelmaa, joka lähetetään joka toinen tiistai.

Sakari Niskanen myös skeittaa, ja hänet voi nähdä Aste Skateboardsin 365° -elokuvassa.

Osittainen diskografia

Soolo
 A Tape From the Stolen Backpack MC (2001) nimeä ei mainittu
 Freespaced MC (2001) nimellä Ego7
 The Flight MC (2001) nimellä Basement Seed
 Paradox? MC (2001) nimellä Psychequilibrium
 A Piece of Life MC (2002) nimellä Ameba
 Stolen Moment MC (2003) nimellä Ameba
 Child of the Night MC (2004) nimellä Sage One
 Universal Slang CDr (2004) nimellä Ameba
 The Dust Issues (Child Of The Night - Episode 2) MC/CDr (2006) nimellä Ameba
 Once Said MC/CDr (2009) nimellä Ameba
 Montako puuta on metsä? CD/MC (2012) nimellä Ameeba
 Kummituseläin CD/MC/2LP (2015)
 Apocalypto CD/MC (2016) 2LP (2017)

Mixtapet
 90 Minutes of Dumb MC (1999) nimellä 4est Dumb
 Esoteric MC (2000) nimellä Ameeba

Syvävesi
 Syvä vesi MC (2002)
 II MC/CDr (2003)
 III CD/MC (2006)

Live Animation
 Unreleased MC (200?)

Forbidden Forest
 Seven Up MC/CDr (2003)

Sageone & Minnylee
 Introspective MC/CDr (2005)

Poor Concept
 Far Away MC (2001)
 Sleepwalk Unwakeable MC (2002)

Musiikkivideot
 Illo (mukana MattiP & Pijall) (2012)
 Toivo (2012)
 Vanhasielu (2014)
  Kummituseläin (2015)
 TNT (2016)
 EKG (2017)
 Korvaamaton (2019)

Kokoelmilla
 ? feat. Jalien levyltä Blue Phantoms Network ‎– Chapter 1: The Emerging (2006) nimellä Ameba
 Travellin’ Man levyltä Blue Phantoms Network - Label Sampler (2006) nimellä Ameba
 Pitstop levyltä Blue Phantoms Network - Label Sampler  (2006) nimellä Ameba
 Yksinkertaista feat. Pijall levyltä Ghetto Tyylit Kokoelma (2011) nimellä Ameeba
 Stupidity levyltä Ghetto Tyylit Kokoelma (2011) nimellä Ameba the Moodman
 Dj Polarsoul Pilvilinna

Tuottajana muiden julkaisuilla
 Assimilated – A Loner levyltä Sacred Minorities (2004)
 Neila – Leave The Light On levyltä For Whom The Bells Crow (2004)
 Ian – Growth levyltä Ephemera (?)
 Antiolla – Kurota levyltä Haalea Kaapu (2009)
 S-Rok – Ich-Hör-So-Gern-Mu-Sieg-Mit-Herz levyltä Sprachbarriere (2010)
 Moonlit – The Lone Kid levyltä Dead Music (2011)
 Moonlit – Dead Music levyltä Dead Music (2011)
 Jriskit – Läsnä levyltä Vuori EP II (2013)
 Ameeba & Ellay Khule – World Wide Choppers (2013)

Vierailijana

Lähteet

Aiheesta muualla 
Ameeba Facebook -sivustolla
Ameeba soundcloud -sivustolla

Suomalaiset hip hop -artistit
Suomalaiset elektronisen musiikin artistit
Syntymävuosi puuttuu
Elävät henkilöt
Puolakka

Puolakka on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Eija Puolakka (s. 1959), korkeushyppääjä
Erkki Puolakka (1925–2008), kestävyysjuoksija
Esa Puolakka (s. 1958), pikaluistelija
Helena Puolakka, kokki
Markus Puolakka (s. 1985), pikaluistelija 
Matti Puolakka (1947–2018), Suomen maolaisen liikkeen ja Itu-vaihtoehtoliikkeen johtohenkilö, filosofi
Mimmi Puolakka (s. 1878), suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko
Pasi Puolakka (s. 1961), muusikko.

Kuvitteellisia henkilöitä 

 Ossi Puolakka, Peppi Puolakka ja Veera Puolakka televisiosarjassa Salatut elämät.
Helo

Helo on suomalainen sukunimi. Se otettiin vuonna 1906 Turussa nimien Holm ja Lindström sekä Hämeenkyrössä nimen Helin tilalle.

Ari Helo (s. 1963), historioitsija, joka on erikoistunut Yhdysvaltojen historiaan
Erkki Helo (1898–1974), näyttelijä, teatterinjohtaja ja teatteriohjaaja
Johan Helo (vuoteen 1906 Helenius) (1889–1966), poliitikko
Kalevi Helo (s. 1975), tamperelainen poliitikko 
Lea Helo, kirjailija Topias Huttarin (1907–1953), kirjailijanimi
Lullan Helo, o.s. Valve (1909–1968), näyttelijä
Olavi Helo, (1914–1939), pesäpalloilija
Pekka Helo (s. 1945), luontovalokuvaaja ja -kirjailija
Petri Helo (s. 1975), erityisten logististen järjestelmien professori
Toivo Helo (1880–1916), toimittaja, kansanopiston opettaja ja suomentaja
Unto Helo (s. 1978), muusikko.

Lähteet
Kandolin

Kandolin tai Candolin on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

 Antti Candolin (1879–1947), laamanni ja Helsingin oikeuspormestari
 Artur Candolin (1865–1936), pappi, sanomalehden perustaja ja nuorsuomalainen aktiivi
 Catharina Candolin (s. 1977) tekniikan tohtori, puolustusvoimien tietohallintopäällikkö ja kyberpuolustuksen erityisasiantuntija
 Christine Candolin (s. 1953), suomalainen kuva-, tila- ja installaatiotaiteilija
 Einar Candolin (1869–1957), tuomiorovasti, lyseon rehtori ja kunnallispoliitikko
Juha Kandolin (s. 1951),teatteriohjaaja
Olavi Kandolin (s. 1979), keskustalainen poliitikko
Salme Kandolin, vasemmistoliittolainen poliitikko
Uljas Kandolin (1915–1980), näyttelijä.
Sundström

Sundström on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

Berth Sundström (s. 1957), suomalainen vaikuttajaviestinnän konsultti
Bo Sundström (s. 1961), ruotsalainen muusikko
Cay Sundström (1902–1959), suomalainen poliitikko ja diplomaatti
Einar Sundström (1899–1974), Yleisradion pääjohtaja
Einar Sundström (1919–2003), painonnostaja
Eliel Sundström (1885–1939), suomalainen karjanjalostaja ja hedelmäpuutarhan viljelijä
Ella Sundström (s. 1997), suomalainen salibandyn pelaaja
Fanny Sundström (1883–1944), ahvenanmaalainen poliitikko
Fanny Sundström (1866–1940), Högvallan koulun perustaja
Hans Sundström (1846–1907), suomalainen kenraalimajuri
Heli Jeskanen-Sundström (s. 1947), Tilastokeskuksen ent. pääjohtaja
Heljä Liukko-Sundström (s. 1938), suomalainen taiteilija
Holger Sundström (s. 1925), ruotsalainen kilpapurjehtija
Jan-Erik Sundström (1914–1969), suomalainen kartanonomistaja, puutarhuri, hevosjalostaja ja raviohjastaja
Johan Sundström (s. 1992), ruotsalainen jääkiekkoilija
Liselotte Sundström (s. 1955), suomalainen muurahaistutkija, evoluutiobiologian professori
Mikael Sundström (1957–2001), suomalainen kilpa-autoilija
Mikaela Sundström (s. 1971), suomenruotsalainen kirjailija ja juristi
Niklas Sundström (s. 1975), ruotsalainen jääkiekkoilija
Patrik Sundström (s. 1961), ruotsalainen jääkiekkoilija
Peter Sundström (s. 1961), ruotsalainen jääkiekkoilija
Pär Sundström (s. 1981), ruotsalainen basisti
Rolf Sundström (1922–2011), suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, merenkulkuneuvos
Simon Sundström (s. 1998), ruotsalainen kestävyys- ja estejuoksija.

Entisenä sukunimenä
Bruno Salmiala, vuoteen 1935 Sundström (1890–1981), suomalainen poliitikko
Gastão Elias

Gastão Elias (s. 24. marraskuuta 1990 Caldas da Rainha) on portugalilainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä ATP-listan sijalla 103 toukokuussa 2013. Junioreiden maailmanlistalla hän oli parhaimmillaan kuudentena.

Elias on voittanut urallaan kaksi ATP-haastajaturnausta.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Gastão Elias Wiki Birthdays -sivustolla 

Portugalilaiset tennispelaajat
Vuonna 1990 syntyneet
Elävät henkilöt
Rantala

Rantala on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Aleksi Rantala (s. 1978), suomalainen jääkiekkotuomari
Aleksi Rantala (s. 1999), pesäpalloilija
Antti Rantala (s. 1982), pesäpalloilija
Birgitta Rantala (s. 1940), keihäänheittäjä
Eero Rantala (1941–2019), sosiaalidemokraattinen ministeri ja Eka-yhtymän pääjohtaja 1984–1994
Eetu Rantala (s. 1993), suomalainen pikajuoksija
Erkki Rantala (1946–2014), suomalainen poliitikko
Erkki Rantala (1935–2021), suomalainen kestävyysjuoksija
Frans Rantala (1876–1918), tyrvääläinen puutyömies ja Tyrvään punakaartin ylipäällikkö
Hannele Rantala (s. 1952), valokuvataiteilija
Hannu Rantala (s. 1936), suomalainen yleisurheilija 
Harri J. Rantala (s. 1980), suomalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja
Heli Rantala (s. 1982), lastenkirjailija ja käsikirjoittaja
Iiro Rantala (s. 1970), suomalainen pianisti
Jari Rantala (s. 1962), Loimaan kaupunginjohtaja
Jari Rantala (s. 1963), Pomarkun kunnanjohtaja
Jari Rantala (s. 1967), kirjailija ja käsikirjoittaja
Joona Rantala (s. 1999), salibandyn pelaaja
Jorma Rantala (1916–2001), poliitikko (SDP)
Juhana Rantala (s. 1974), suomalainen rumpali
Juho Rantala (s. 1974), jalkapalloilija
Juho-Pekka Rantala (s. 1962) toimittaja
Jukka Rantala (s. 1975), jalkapalloilija
Jutta Rantala (s. 1999), jalkapalloilija
Kari Rantala, Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen poliisipäällikkö, Liikkuvan poliisin päällikkö 2006–2013
Kauko Rantala (1931–1981), taidemaalari ja taidegraafikko
Keijo Rantala (1931–1992), ammattiyhdistysjohtaja ja kanslianeuvos
Kim Rantala (s. 1971), suomalainen kosketinsoittaja
Lasse Rantala (s. 1974), koripallovalmentaja
Leif Rantala (1947–2015), kielitieteilijä, saamelaiskielten ja -kulttuurin asiantuntija
Lene Rantala (s. 1968), tanskalainen käsipallomaalivahti
Maikki Rantala (s. 1981), katu- ja muraalitaiteilija
Markku Rantala (1950–2007), taidemaalari
Markus J. Rantala (s. 1976), evoluutiopsykologi
Nina Rantanen, o.s. Rantala (s. 1988), salibandyn pelaaja
Oskar Rantala (1869–1918), punakaartilaispäällikkö
Osmo "Otso" Rantala (1908–2002), suomalainen lentomestari, lennonopettaja ja ampumaurheilun harrastaja
Pasi Rantala (s. 1971), suomalainen potkunyrkkeilijä
Pekka Rantala (s. 1966), suomalainen yritysjohtaja
Petri Rantala (s. 1960), suomalainen muusikko
Pia Rantala-Engberg, suomalainen diplomaatti
Raija-Sinikka Rantala (s. 1947), suomalainen kirjailija ja teatteriohjaaja
Riku Rantala (s. 1974), toimittaja
Rolle Rantala (s. 1989), suomalainen vapaapainija
Sami Rantala (s. 1986), suomalainen futsalpelaaja
Sanni Rantala (s. 2002), suomalainen jääkiekkoilija ja olympiamitalisti
Tapani Rantala (s. 1934), suomalainen taidemaalari
Tiia Rantala (s. 1992), suomalainen maastohiihtäjä
Tiitus Rantala, suomalainen lapsinäyttelijä
Timo Rantala (s. 1941), suomalainen jalkapalloilija
Toivo Rantala (1908–2016), vanhimmaksi elänyt suomalainen sotaveteraani
Tommi Rantala (s. 1984), suomalainen maahockeypelaaja
Veikko Rantala (s. 1933), Tampereen yliopiston filosofian emeritusprofessori
Viljo Rantala (1892–1980), suomalainen poliitikko
Yrjö Rantala (1904–1972), suomalainen ammattiyhdistysjohtaja ja poliitikko (SDP).
Tasavälinen lieriöprojektio

Tasa­välinen lieriö­projektio ( on lieriö­projektioiden ryhmään kuuluva yksin­kertainen karttaprojektio, jossa mittakaava pohjois-etelä-suunnassa on vakio. Sitä vastoin mitta­kaava itä-länsi-suunnassa riippuu leveysasteesta, kuten muissakin normaali­asentoisissa lieriö­projektioissa, ja vain kahdella leveys­asteella, yhtä etäällä päiväntasaajan kummallakin puolen, mitta­kaava on kaikkiin suuntiin sama. Näitä leveys­piirejä sanotaan projektion perus­leveys­piireiksi. Tasa­välisen lieriö­projektion sitä erikois­tapauksta, jossa perus­leveys­piirinä on päivän­tasaaja, sanotaan neliö­kartaksi ()

Tasa­välisessä lieriö­projektiossa kaikki leveys- ja pituuspiirit ovat suoria, leveyspiirit vaaka­suoria ja pituus­piirit pystysuoria. Projektio ei ole oikea­kulmainen eikä oikea­pintainen, toisin sanoen siinä eivät ilman­suuntien väliset kulmat ole kaikkialla oikean suuruiset eikä eri alueiden pinta-alojen suhteet kartalla ole samat kuin todellisuudessa. Sen sijaan etäisyydet päiväntasaajalta tulevat kuvatuiksi oikein. Myös pinta-alojen vääristyminen on huomattavasti vähäisempää kuin esimerkiksi Mercatorin projektiossa, joka on oikea­kulmainen, kun taas toisaalta muotojen ja kulmien vääristyminen on selvästi vähäisempää kuin esi­merkiksi oikea­pintaisessa Gall-Petersin projektiossa.

Neliökartta on vanhimpia kartta­projektioita. Sitä käyttivät jo vanhalla ajalla Dikaiarkhos ja Strabo. 
Ptolemaios mainitsee tasa­välisen lieriö­projektion keksijäksi Marinus Tyyroslaisen. Nykyään neliö­kartta­projektiota käytetään muun muassa National Geographicin MapMachine -verkkopalvelussa.

Matemaattinen määritelmä

Maapallon piste, jonka pituus­aste on  ja leveys­aste , kuvautuu tasa­välisessä lieriö­projektiossa tason pisteeseen, jonka suora­kulmaiset koordinaatit ovat

missä  on perus­leveys­piiri, jolla kartan mittakaava on kaikkiin suuntiin sama. Neliö­kartassa, jossa tämä leveys­piiri on päivän­tasaaja, kaavat yksin­kertaistuvat muotoon

toisin sanoen pisteen koordinaatit kartta­tasolla ovat yksin­kertaisesti paikan pituus- ja leveysaste.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 
 Panoramic Equirectangular Projection, PanoTools wiki.

Karttaprojektiot
WestEnd City Center

WestEnd City Center on kauppakeskus Unkarin pääkaupungissa Budapestissä. Se sijaitsee Pestin puolella Nyugati pályaudvar -rautatieaseman läheisyydessä. Kauppakeskus on avattu vuonna 1999 ja sen omistaa unkarilainen TriGránit-yhtiö.

WestEnd City Centerissä on yli 400 liikettä kolmessa kerroksessa.

Lähteet

Unkarin kauppakeskukset
Budapestin rakennukset ja rakennelmat
Vainikainen

Vainikainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

 Katja Vainikainen (s. 1977), korkeushyppääjä
 Matti Vainikainen (1925–2011), taidemaalari
 Nina Vainikainen (s.1983), pikajuoksija
 Samu Vainikainen (s. 1991), pesäpalloilija
 Simo Vainikainen (s. 1992), pesäpalloilija 
 Tiina Vainikainen (s. 1990), säveltäjä, sanoittaja ja muusikko
 Veikko Vainikainen (1902–1992), kauppalansihteeri ja kirjailija
 Viljo Vainikainen (1901–1971), maataloustieteilijä
 Ville Vainikainen (s. 1994), jääkiekkoilija.
Hautamäki

Hautamäki on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Aimo Hautamäki (s. 1947), rovasti, Suomen rauhanyhdistysten keskusyhdistyksen entinen pääsihteeri
Arvi Hautamäki (1897–1972), kouluneuvos, Työväen sivistysliiton pääsihteeri
Ata Hautamäki (o.s. Anto, s. 1944), luovuuskouluttaja ja rikoskirjailija
Costello Hautamäki (s.1963), tamperelainen muusikko
Erkki Hautamäki (s. 1930), opetusneuvos, reservin majuri ja historioitsija
Hannu Hautamäki (s. 1974), lentopalloilija
Henri Hautamäki (s. 1988), Suomen Sisun puheenjohtaja
Jukka Hautamäki (s. 1971), kuva- ja mediataiteilija
Jussi Hautamäki (s. 1941), Suomen puolustusvoimien kenraaliluutnantti (res) 
Jussi Hautamäki (s. 1979), mäkihyppääjä
Kari Hautamäki (s. 1946), koripalloilija ja valmentaja
Kustaa Hautamäki (aik. Rukkila, 1869–1951), päätoimittaja 
Lauri Hautamäki (s. 1936), aluetieteilijä ja emeritusprofessori
Matti Hautamäki (s. 1981), mäkihyppääjä
Ranja Hautamäki, maisema-arkkitehti ja professori
Teemu Hautamäki (s. 1977), basisti ja laulaja
Kujala (sukunimi)

Kujala on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

 Anni Kujala (s. 1993), koripalloilija
 Anssi Kujala (s. 1972), yhteiskunnallinen vaikuttaja ja valtiosihteeri
 Edvard Kujala (1884–1964), maanviljelijä, kunnallisneuvos ja kansanedustaja
 Elina Kujala (s. 1987), salibandyn pelaaja
 Emilia Kujala (s. 1986), psykoterapeutti ja tietokirjailija
 Heikki Kujala (1933–2002), pesäpalloilija
 Jaakko Kujala (1882–1957), pienviljelijä ja kansanedustaja
 Jari Kujala (s. 1969), harmonikansoittaja
 Jarmo Kujala (s. 1959), kestävyysjuoksija
 Jukka-Pekka Kujala (s. 1979), koripalloilija
 Jussi Kujala (s. 1983), jalkapalloilija
 Jussi Kujala (1878–1919), kansanedustaja
 Kalervo Kujala (1927–1988), ruotsinsuomalainen kirjailija
 Karoliina Kujala (s. 1987), salibandypelaaja
 Kille Kujala (s. 1982), kehonrakentaja
 Kustaa Kujala (1894–1963), jääkärikapteeni
 Lauri Kujala (1907–1982), arkistoneuvos
 Maiju Kujala (s. 1986), vapaaottelija
 Mika Kujala (s. 1960), näyttelijä
 Mikko Kujala (s. 1977), jalkapallovalmentaja
 Nicholas Kujala (s. 1995), järjestöjohtaja
 Patrick Kujala (s. 1996), espanjalaissyntyinen suomalainen moottoriurheilija
 Pekka Kujala (1947–1985), runoilija, lauluntekijä, säveltäjä, muusikko ja peruskoulun luokanopettaja
 Pentti Kujala (1919–2005), everstiluutnantti
 Riikka Kujala (s. 1995), koripalloilija
 Samuel Kujala (s. 1995), näyttelijä
 Seppo Kujala (s. 1980), kuulantyöntäjä
 Susanne Kujala (s. 1976), urkuri ja harmonikkataiteilija
 Toivo Kujala (1894–1959), sähköasentaja ja poliitikko
 Urho Kujala (s. 1957), suunnistaja
 Veli Kujala (s. 1976), harmonikkataiteilija ja säveltäjä
 Vesa Kujala, copywriter ja mainostoimiston perustaja
 Viljo Kujala (1891–1977), kasvitieteilijä ja Metsäntutkimuslaitoksen professori
 Yrjö Kujala (1920–2003), toimittaja ja kirjailija.

Kuvitteellisia henkilöitä 
 Pirkko Kujala, Virtauksen kaupunginhallituksen ent. puheenjohtaja televisiosarjassa Uusi päivä
Pihlajamaa

Pihlajamaa on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

 Armas Pihlajamaa (1896–1952), eversti ja rykmentinkomentaja
 Heimo Pihlajamaa (s. 1936), kirjailija ja kääntäjä
 Johanna Pihlajamaa (s. 1973), kuvataiteilija ja taidegraafikko
 Lasse Pihlajamaa (1916–2007), harmonikkataiteilija, säveltäjä, pedagogi, musiikkineuvos ja soitinrakentaja
 Titta Pihlajamaa, Pihlaja, laulaja
 Tuula Pihlajamaa (s. 1945), päiväkodinjohtaja ja kansanedustaja
Vesterinen

Vesterinen tai Westerinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

 Emil Vesterinen (1886–1968), ylimetsänhoitaja, tietokirjailija, opettaja ja Viron konsuli
 Edward Vesterinen (s. 2000), amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
 Heikki Westerinen (s. 1944), shakin suurmestari
 Ilkka Vesterinen, muusikko, laulaja ja säveltäjä
 Irja Vesterinen (1911–2006), lastenkirjailija
 Jan Vesterinen (s. 1985), jalkapallomaalivahti
 Jukka Vesterinen (s. 1974), saappaanheittäjä
 Jussi Vesterinen (s. 1949), kreikkalais-roomalaisen tyylin painija
 Kimmo Vesterinen (s. 1987), jääkiekkoilija
 Lauri J Vesterinen, muusikko, säveltäjä ja sanoittaja
 Leeni Vesterinen (1886–1972), virolais-suomalainen kääntäjä, kirjailija, opettaja, johtaja ja suomalais-virolaisen heimoyhteistyön aktiivitoimija
 Mika Vesterinen (s. 1968), punkkari
 Niko Vesterinen (1989–2019), voimailu-urheilija
 Paavo Vesterinen (1918–1993), kansanedustaja
 Pauli Vesterinen (1923–2005), keihäänheittäjä
 Pekka Vesterinen (s. 1966), pika-aitajuoksija
 Roope Vesterinen (s. 2006), jääkiekkoilija
 Saku Vesterinen (s. 1999), jääkiekkoilija
 Sampo Vesterinen, kääntäjä ja antiikin maailman asiantuntija
 Seppo Vesterinen (1948–2020),  yhtyemanageri, tuottaja ja rock -musiikin asiantuntija
 Teemu Vesterinen (s. 1977), stand up -koomikko
 Tero Vesterinen, muusikko, Vesterinen Yhtyeineen -yhtyeen laulaja
 Veikko Vesterinen (s. 1932), kenraaliluutnantti
 Vihtori Vesterinen (1885–1958), maanviljelijä ja Maalaisliiton pitkäaikainen kansanedustaja ja ministeri
 Viljo (Vili) Vesterinen (1907–1961), harmonikkataiteilija ja säveltäjä
 Yrjö Vesterinen (s. 1952), moottoripyörätrialisti
Kankkonen

Kankkonen on suomalainen sukunimi. Kankkonen-nimisiä henkilöitä:

 Anssi Kankkonen (s. 1968), golfaaja
 Hannu Kankkonen (1934–2013), jalkapalloilija
 Johan Kankkonen (1886–1955), kilpapyöräilijä
 Matts Kankkonen (1815–1899), talonpoika, hylkeenpyytäjä ja Halkokarin kahakassa vaikuttanut sotilas
 Peter Kankkonen (s. 1951), pappi ja poliitikko
 Stig Kankkonen (s. 1945), toimittaja
 Tom Kankkonen (s. 1960), Yleisradion toimittaja
 Veikko Kankkonen (s. 1940), mäkihyppääjä ja olympiavoittaja
Peltomaa

Peltomaa on suomalainen sukunimi. Peltomaa-nimisiä henkilöitä:

 Hannu Peltomaa (s. 1941), elokuvaohjaaja, -kuvaaja, -tuottaja ja -leikkaaja
 Juho Peltomaa (s. 1971), rapmuusikko
 Jussi Peltomaa (s. 1987), jääkiekkoilija
 Jyrki Peltomaa, Huittisten kaupunginjohtaja
 Maarit Peltomaa (s. 1964), näyttelijä
 Marianne Peltomaa (s. 1951), kirjailija
 Martti Peltomaa (s. 1948), eräkirjailija
 Petja Peltomaa (s. 1971), käsikirjoittaja
 Timo Peltomaa (s. 1968), jääkiekkoilija
 Tuija Peltomaa (s. 1965), antiikkiesineiden asiantuntija ja televisioesiintyjä
Takalo

Takalo on suomalainen sukunimi. Sanan takalo merkitys on 'varsinaisten viljelysten takana oleva metsämaa, raivio'. 

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Takalo oli nykyisenä nimenä 888 henkilöllä maaliskuussa 2022. Suurin osa Takalo-nimisistä asuu Pohjois-Pohjanmaalla ja Lapissa.

Tunnettuja Takalo-nimisiä henkilöitä:

 Arttu Takalo, vibrafonisti ja säveltäjä
 Helena Takalo, kilpahiihtäjä
 Ilkka-Juhani Takalo-Eskola, taidemaalari ja performanssitaiteilija
 Jukka Takalo, muusikko, laulaja-lauluntekijä ja videotaiteilija
 Marina Takalo, runonlaulaja
 Tiitu Takalo,  sarjakuvataiteilija, sarjakuvakäsikirjoittaja, kuvittaja ja pienkustantaja
 Tuomas Takalo, taloustieteilijä ja professori

Lähteet
Považská Bystrica

Považská Bystrica (, ) on kaupunki Luoteis-Slovakiassa. Kaupunki sijaitsee Váh-joen varrella noin 30 kilometrin päässä Žilinasta. Kaupungin asukasluku oli 41 241 vuonna 2011.

Lähteet

Aiheesta muualla

Slovakian kaupungit
Huhtanen

Huhtanen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

 Jaakko Huhtanen (1855–1943), maanviljelijä, kauppias ja valtiopäivämies
 Markku Huhtanen (1976–2006), jääpalloilija ja jalkapalloilija
 Marko Huhtanen (s. 1967), sovelletun matematiikan professori
 Miika Huhtanen (s. 1993), jääkiekkoilija
 Nestori Huhtanen (1907–1988), näyttelijä, teatteriohjaaja ja teatterinjohtaja
 Otto Huhtanen (1891–1978), vapaapainija ja kreikkalais-roomalaisen tyylin painija
 Reetta Huhtanen (s. 1981), dokumenttielokuvaohjaaja
 Seija Huhtanen (1903–1980), kirjailija
 Tuomas Huhtanen (s. 1987), jääkiekkoilija
 Urpo Huhtanen (1935–2011), kuvataiteilija ja graafikko
 Veikko Huhtanen (1919–1976), telinevoimistelija.
Riekkinen

Riekkinen on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Riekkinen-nimisiä henkilöitä ovat:

 Joona Riekkinen (s. 1999), jääkiekkoilija
 Joonas Riekkinen (s. 1987), jääkiekkoilija
 Leena Mikkola-Riekkinen, Raahen kaupunginjohtaja
 Paavo Riekkinen (s. 1936), neurologian emeritusprofessori
 Tapani Riekkinen (s. 1937), ekonomi ja kirjailija
 Wille Riekkinen (s. 1946), Kuopion hiippakunnan piispa 1996–2012.
Otto Friedrich Müller

Otto Friedrich Müller (2. maaliskuuta 1730 Kööpenhamina – 26. joulukuuta 1784 Kööpenhamina) oli merkittävä  tanskalainen luonnontutkija.

Müller aloitti 1748 ensin teologian ja sitten lainopin opinnot Kööpenhaminan yliopistossa, mutta opinnot viivästyivät, kun hänen oli elatuksekseen toimittava yksityisopettajana. Työskennellessään varakkaassa aatelisperheessä hän sai hyvän tilaisuuden harjoittaa luonnontieteitä, ja tuona aikana hän aloitti monia sittemmin mainetta niittäneitä tutkimuksia. Hän valmistui juristiksi 1760.

Vuonna 1764 Müller julkaisi Fauna insectorum Fridrichsdalinan, jossa kuvasi työnantajansa kesäresidenssissä Frederiksdalissa Kööpenhaminan pohjoispuolella tavatut hyönteiset. Sen jälkeen hän seurasi kreiviä pitkällä matkalla Keski- ja Etelä-Eurooppaan, jolloin hän pääsi tapaamaan monia aikansa etevimpiä eläintieteilijöitä ja solmi yhteyksiä ulkomaisiin tiedeakatemioihin, jotka sittemmin valitsivat hänet jäsenekseen. Palattuaan hän julkaisi Flora Fridrichsdalinan, Frederiksdalin kasviston kuvauksen. Hän työskenteli jonkin aikaa valtion virkamiehenä 1769–1773, mutta erosi virasta naituaan rikkaaseen norjalaiseen sukuun, ja omistautui sen jälkeen vain tutkimuksilleen. Avioliiton mukana tuli myös kartano Kristianian lähellä Norjassa, ja Müller keräsi vuosina 1773–1778 runsaasti merieläinaineistoa Oslonvuonosta.

Müllerin tärkeitä, laajoja julkaisuja olivat:
 Von Würmern des süssen und salzigen Wasser, 1771 – nivelmadot 
 Vermium terrestrium et fluviatilium sive animalium infusoriorum historia, 1773 – mm. paljon uutta tietoa nykyisin alkueläimiin luetuista pieneliöistä
 Hydrachnæ in aquis Daniæ palustribus, 1781 – tärkeä selvitys Tanskan vesipunkeista
 Entomostraca seu insecta testace, 1785 – pienäyriäisten systematiikan perusteos
 Animaleula infusoria, 1785 – aikansa johtava alkueläinteos (”Infusoria”) .
 Zoologiæ Danicæ Prodromus, 1776 – koko Tanskan ja Norjan faunan luettelo ja lyhyt kuvaus, noin 3000 lajia

Viimeksi mainittu oli johdanto-osa valtion kustantamalle Zoologia Danica -nimiselle suurteokselle, jossa oli määrä kuvata kaikki Tanskan eläimet. Müller ehti julkaista kaksi muuta osaa, kussakin 40 hänen veljensä kaivertamaa kuvataulua, ja kaksi julkaistiin hänen kuoltuaan. Sen jälkeen sarja kuitenkin keskeytettiin mahdottomana toteuttaa.

Müller toimi myös kasvitieteilijänä ja julkaisi osat 11–15 Flora Danica -teossarjasta vuosina 1775–1782. Hän teki tärkeitä  havaintoja levien hedelmöittymisestä.

 

Tanskalaiset eläintieteilijät
Kasvitieteilijät
Ranskan tiedeakatemian jäsenet
Vuonna 1730 syntyneet
Vuonna 1784 kuolleet
Kauppala (sukunimi)

Kauppala on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

 Eino Kauppala (1917–1992), kirjailija ja suomentaja
 Jalmari Kauppala (1883–1933), opettaja, helluntaiherätyksen saarnaaja ja uskonnollinen kirjailija
 Usko Kauppala (1913–1981), kirjailija
Talvitie (täsmennyssivu)

Talvitie tarkoittaa seuraavia:

talvitie, talvisaikaan käytössä oleva kulkuväylä
Vanha talvitie, katu Helsingissä
”Vanha talvitie”, CMX:n kappale albumilla Vainajala

Sukunimi
Aarne Talvitie (s. 1999), jääkiekkoilija
Annukka Talvitie (s. 1982), lentopalloilija
Arvi Talvitie (1903–1969), kemisti
Eveliina Talvitie (s. 1970), kirjailija
Heikki Talvitie (s. 1939), diplomaatti
Helge Talvitie (s. 1941), poliitikko (SKDL)
Ilari Talvitie (s. 1990), salibandynpelaaja
Ilmari Talvitie (1892–1959), juristi
Inkeri Lehtonen, o.s. Talvitie (1937–2002), kiekonheittäjä, kuulantyöntäjä ja koripalloilija
Irja Talvitie, aik Irja Tuomela (s. 1943), keihäänheittäjä
Juho Talvitie (1887–1950), jääkärieläinlääkintäeversti
Juho Talvitie (s. 2005), jalkapalloilija
Katri Räikkönen-Talvitie (s. 1963), käyttäytymistieteiden professori ja akatemiaprofessori
Mari-Leena Talvitie (s. 1980), diplomi-insinööri, poliitikko (Kokoomus)
Marko Talvitie (s. 1976), pistooliampuja
Mikko Talvitie (1945–2005), ilmailulaitoksen pääjohtaja
Oiva Talvitie (1897–1965), toimituspäällikkö, kirjailija ja suomentaja
Pentti Talvitie (1922–2003), suurlähettiläs
Riikka Talvitie (s. 1970), säveltäjä ja oboisti
Sakari Talvitie (1917–2011), toimittaja
Simo Talvitie (1927–2015), pappi, kirjailija ja päätoimittaja, Juho Talvitien poika
Tuija Talvitie (1959–2020), CMI:n toiminnanjohtaja
Virpi Talvitie (s. 1961), kuvittaja ja graafikko
Yrjö Talvitie (1892–1970), kemisti

Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
HMS Ultimatum

HMS Ultimatum (viirinumero P34) oli Britannian kuninkaallisen laivaston U-luokan sukellusvene. Se kuului luokan kolmanteen ryhmään.

Valmistus 

Alus tilattiin Vickers Armstrongilta Barrow-in-Furnessista, missä köli laskettiin 19. kesäkuuta 1940. Alus laskettiin vesille 11. helmikuuta 1941 ilman seremonioita ja otettiin palvelukseen vielä samana vuonna 29. heinäkuuta viirinumerolla P34. Se nimettiin vuoden 1943 alkupuolella HMS Ultimatumiksi.

Palvelus 
Alus oli kotivesillä miehistön koulutuksessa, minkä päätyttyä se siirrettiin Välimerelle. Alus sijoitettiin Maltalle 10. sukellusvenelaivueeseen. Tammikuussa 1942 alus kohtasi Italian laivaston saattueen M43 pääsemättä laukaisuetäisyydelle, mutta helmikuussa alus upotti italialaisen rahtialuksen. Maaliskuussa alus upotti Italian laivaston sukellusveneen R. Smg. Ammiraglio Milon Sisilian rannikolla. Alus valvoi Italian laivaston liikkeitä kesäkuussa 1942 varoittaen Maltalle pyrkivää operaatio Vigorousin saattuetta MW11. Se oli samankaltaisessa tehtävässä operaatio Pedestalissa.

Sukellusvene palasi Britteinsaarille huollettavaksi, mistä se palasi Välimerelle lokakuussa 1943. Matkan aikana alus hyökkäsi tuloksetta Saksan laivaston sukellusvenettä U-73 vastaan.

Vuoden 1944 aikana Ultimatum upotti kolme rahtialusta sekä osallistui Kreetan takaisinvaltaukseen toukokuussa. Alus siirrettiin kesäkuussa laivueen mukana Maddalenaan Sardiniaan, mistä se teki partiomatkoja Ranskan rannikolle upottaen viisi rahtialusta. Heinäkuussa alus upotti sukellusveneidentorjuntaveneen sekä kaksi rahtialusta. Sodan lopussa aluksella ei ollut merkittäviä tapahtumia.

Alus myytiin romutettavaksi 23. joulukuuta 1949 ja se romutettiin 1950 Port Glasgowissa.

Lähteet

Viitteet 

Kuninkaallisen laivaston U-luokan sukellusveneet
Vickersin valmistamat alukset
Yhdistyneen kuningaskunnan toisen maailmansodan sukellusveneet
Antila

Antila on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Aku Antila (1889–1959), näyttelijä
Anna-Liisa Antila-Kaljunen (1915–2006), urkuri, kuoronjohtaja ja musiikkipedagogi
Armas Antila (1903–1953), pappi ja kirjailija
Erkki Antila (s. 1954), ampumahiihtäjä
Iivo Antila (1905–1994), maanviljelysneuvos ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja
Jaakko Akseli Antila (1861–1920), amerikansuomalainen faktori ja runoilija
Jaakko Antila (s. 1980), pesäpalloilija
Jaakko Olavi Antila (s. 1982), kirkkohistorioitsija ja pappi
Juho Erkki (J. E.) Antila (1856–1920), kansanedustaja (Suomalainen puolue, Kokoomus), kunnallisneuvos
Kirsi Antila (o.s. Välimaa, s. 1978), hiihtäjä
Matti Antila (1926–2015), elintarviketutkija, professori
Kristian Antila (s. 1980), jääkiekkoilija
Outi Antila (s. 1957), Kansaneläkelaitoksen pääjohtaja 2020–
Pentti Antila (1926–1997), kansanedustaja (SMP, SKYP), pitäjänneuvos
Samuli Antila (s. 1976), kirjailija
Sinikka Antila (s. 1960), diplomaatti
Timo Antila (s. 1980), ampumahiihtäjä
Toivo Antila (1910–1970), Maalaisliiton kansanedustaja
Tuomo Antila (s. 1968), juristi ja oikeusneuvos
Valle Antila (1882–1938), rakennusmestari ja rakennusurakoitsija
Veijo Antila (1930–1993), maitotalouden tutkimuslaitoksen johtaja
Yrjö Antila (1894–1958), kansanedustaja (Kokoomus), Juho Erkki Antilan poika

Katso myös 
Anttila
Viitala

Viitala tai Wiitala on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Anna Viitala (s. 1979), näytelmäkirjailija, dramaturgi ja ohjaaja
Eetu Viitala (s. 1987), pituushyppääjä
Eetu Viitala (s. 1992), pikajuoksija
Emmi Viitala (s. 1989), pesäpalloilija
Heikki Viitala (1943–2019), virkamies, historioitsija ja kanslianeuvos
Jaana Toivari-Viitala (1964–2017), egyptologi 
Janne Viitala, salibandyn pelaaja 
Jari Viitala (s. 1958), jääkiekkoilija
Jingo Viitala, Jenni Viitala Vachon (1918–2009), amerikansuomalainen muusikko, artisti, kirjailija ja paikallishistorioitsija
Jose Viitala (s. 1986), näyttelijä 
Jussi Viitala (s. 1940), eläintieteilijä ja tietokirjailija
Kaisa Ikola (o.s. Viitala, s. 1974), historiantutkija ja kirjailija
Leevi Viitala (s. 2001), jääkiekkoilija
Lenni Viitala (1921–1966), painija
Maria Viitala (s. 2003), salibandymaalivahti
Marje Viitala kuvataiteilija ja taidegraafikko
Marketta Viitala (s. 1935), tanssitaiteilija, koreografi 
Martti Viitala (1922–2006), kuvittaja ja pilapiirtäjä, nimimerkit Viljami ja Will Martin 
Matti Viitala (s. 1966), korkeushyppääjä
Matti Wiitala (1900–1944), amerikansuomalainen toimittaja ja työväenliikkeen aktivisti.
Mirka Viitala (s. 1975), suomalainen pianisti
Pasi Viitala (s. 1983), Uniklubin kitaristi
Petri Viitala (s. 1963), muusikko, ääniteknikko, valokuvaaja, tapahtumajärjestäjä ja kansalaisaktivisti
Pihla Viitala (s. 1982), näyttelijä
Raimo Viitala (1932–1991), taidemaalari ja taidekriitikko
Rebecca Viitala (s. 1977), näyttelijä
Toni Viitala (s. 1982), lentopalloilija 
Unto Wiitala (1925–2019), jääkiekkomaalivahti ja erotuomari
Veijo Viitala (1896–1971), jääkärikapteeni
Walter Viitala (s. 1992), jalkapalloilija

Paikannimi
Viitala on myös suomalainen paikannimi. Sillä voidaan tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:

 Viitala, kylä Kurikassa
 Viitala, kylä Seinäjoella entisessä Peräseinäjoen kunnassa
 Viitala, kylä Seinäjoella entisessä Ylistaron kunnassa

Katso myös
 Viitalankylä
Estrella (täsmennyssivu)


Estrella tai  La Estrella (espanjan kielessä "tähti") voi tarkoittaa seuraavia asioita:

Paikkoja 
 La Estrella, Chile
 La Estrella, Kolumbia

Henkilöitä 
 Estrella Cabeza Candela, espanjalainen tennispelaaja
 Estrella María Benzo Blas, espanjalainen laulaja
 Estrella Morente,  espanjalainen laulaja
 José Dolores Grullón Estrella, dominikaanilainen katolinen piispa

Muuta 
 Estrella, ruotsalainen tavaramerkki 
 11697 Estrella, asteroidi

Katso myös 
 Estelle
Laitila (sukunimi)

Laitila on suomalainen sukunimi:

Alma Laitila (s. 2004), salibandyn pelaaja
Anu Laitila (s. 1978), Lukukeskuksen toiminnanjohtaja
Atte Laitila, oik. August Laitila (1893–1972), taidemaalari 
Hilja Laitila (1900–2000), kunnallispoliitikko ja kommunisti
Juha Laitila (s. 1953), koomikko, imitaattori, muusikko
Nea Laitila (s. 1998), jalkapallomaalivahti
Pirjo Laitila, vuoden 1971 Miss Suomi
Tiina Laitila Kälvemark (s. 1970), kirjailija
Tommi Laitila (s. 1979), jalkapallomaalivahti.
Hassinen

Hassinen voi tarkoittaa seuraavia asioita:

Paikannimi 
Hassinen, kylä Kokkolassa

Sukunimi 
August Hassinen (1893–1918), jefreitteri
Enna Hassinen (s. 1995), seiväshyppääjä 
Heikki Hassinen  (1823–1888), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Jani Hassinen (s. 1975), jääkiekkoilija 
Leino Hassinen  (1924–2015), pappi
Maija Hassinen-Sullanmaa (s. 1984), jääkiekkoilija
Markku Hassinen (s. 1964), kontra-amiraali
Mikko Hassinen (s. 1971), säveltäjä, sovittaja, kapellimestari, tuottaja ja rumpali
Neea Hassinen (s. 2001), jalkapalloilija
Pirjo Hassinen (o.s. Kinnunen, s. 1957), kirjailija 
Veikko Hassinen (1906–1979), rannikkotykistön eversti
Viljo Hämäläinen ent. Hassinen (peitenimi Siemens), (1892–1941), jääkärimajuri.

Katso myös
 Hassisen kone, suomalainen yhtye
Raimo Juntunen

Raimo Juhani Juntunen (s. 21. syyskuuta  1936) on suomalainen Savonlinnassa asuva hammaslääkäri ja kirjailija.

Teoksia 
 Lepänkävyt : dekkari. WSOY 1977
 Soutaja : novelli. Itä-Savo, Savonlinna 1981
 Väärä käsi : jännityskuunnelma. 1985

Lähteet 
 
 LehtoNet : Raimo Juntunen

Suomalaiset kirjailijat
Vuonna 1936 syntyneet
Elävät henkilöt
Palviainen

Palviainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Eero Palviainen, luuttusolisti ja soitinrakentaja
Ilkka Palviainen (s. 1979), koripallovalmentaja, 
Jukka-Pekka Palviainen (s. 1967), kirjailija
Tossavainen

Tossavainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Antti Tossavainen (1886–1962), kansanedustaja (SDP)
Ilmari Tossavainen (1887–1978), kansanedustaja  (SDP) 
Jouni Tossavainen (s. 1958), runoilija
Jussi Tossavainen (1899–1973), urheiluvaikuttaja
Miika Tossavainen (s. 1977), lentopalloilija
Reijo Tossavainen (s. 1948), kansanedustaja (PS)
Topi Tossavainen (s. 1978), freestylelumilautailija.

Fiktiossa

Herra Tossavainen, Peppi Pitkätossun apina
Kuivalainen

Kuivalainen (feminiinijohtimella  Kuivalatar) on suomalainen sukunimi:

Anu Kuivalainen (s. 1964), dokumenttielokuvien tekijä
Erja Kuivalainen (s. 1964), hiihtäjä
Kari Kuivalainen (s. 1960), laulaja
Mateli Kuivalatar, (oik. Magdaleena Ikonen, 1771–1846), runonlaulaja
Mirva Kuivalainen-Tiainen (o.s. Kuivalainen, s. 1977), näyttelijä 
Oskari Kuivalainen, Veijon-Veikko (1880–1940), näytelmäkirjailija
Pasi Kuivalainen (s. 1972), jääkiekkoilija
Vellamo Kuivalainen (1926–2012), kirjailija ja runonlausuja
Penttinen

Penttinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Aarne Penttinen (1918–1981), kansanedustaja (SMP)
Anitra Bohman-Penttinen (s. 1970), ohjaaja, näyttelijä ja muusikko
Emil Penttinen (1901–1981), kultaseppä, yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Heli Penttinen (s. 1963), taidemaalari
Juho Penttinen (1892–1958), jääkärivänrikki 
Kari Penttinen (1918–2004), lääkäri, professori
Kati Penttinen (s. 1986), kilpakävelijä
Kirsti Penttinen (1924–2004), filosofian lisensiaatti ja radiotoimittaja
Lasse Penttinen, ooppera- ja konserttilaulaja
Marja Penttinen (s. 1982), kävelijä
Markku Penttinen (s. 1944), liiketaloustieteiden tutkija, dosentti ja professori
Miina Penttinen (s. 1994), näyttelijä
Minttu Penttinen (s. 1989), juontaja
Mirjami Penttinen, taitoluisteluvalmentaja
Pasi Penttinen (s. 1970), pesäpalloilija 
Petteri Penttinen (s. 1985), lentopalloilija 
Pihla Penttinen (s. 1978), näyttelijä
Raimo Penttinen (1931–2003), kenraaliluutnantti
Riku Penttinen (1882–1918), kansakoulunopettaja, sosiaalidemokraattinen poliitikko ja kansanvaltuuskunnan kouluneuvoston jäsen
Samuli Penttinen (s. 1972), keksijä ja yrittäjä
Tarja Penttinen (s. 1949), muusikko 
Tauno Penttinen (1918–1990), runoilija
Tiina Penttinen (s. 1973), mezzosopraano
Tuuli Penttinen-Lampisuo (s. 1969), tuottaja ja taidekriitikko.
Mononen

Mononen on suomalainen sukunimi:

Erkki Mononen (s. 1943), jääkiekkoilija
Ilona Mononen (s. 2003), keskimatkanjuoksija
Janne Mononen (s. 1993), maastohiihtäjä
Johannes Mononen (s. 1991), jalkapalloilija
Jonna Heynke, o.s. Mononen (s. 1978), saksansuomalainen kirjailija
Joosua Mononen, Joosu J (s. 1993), rap-artisti
Jussi Mononen (1888–1962), kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Kalevi Mononen (1920–1996), maastohiihtäjä 
Lauri "Leuka" Mononen (1950–2018), jääkiekkoilija
Matti Mononen (s. 1983), seiväshyppääjä
Mikko Mononen,  helsinkiläinen hautaustoimisto 
Olavi Antero ”Olli” Mononen, toimittaja Yleisradion lastenohjelmien toimituksessa
Paula Mononen (s. 1979), käsikirjoittaja ja kirjailija
Sakari Mononen (1928–1997), säveltäjä
Sini Mononen (s. 1981), taiteen tutkija, musiikkitieteilijä ja kriitikko
Unto Mononen (1930–1968), säveltäjä, sanoittaja, muusikko
Ville ”Mongo” Mononen (s. 1981), televisiojuontaja ja näyttelijä.

Katso myös
Jaana Ylä-Mononen (s. 1961), lääkäri ja Keskustan kansanedustaja
Nuutinen

Nuutinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Aaro A. Nuutinen (1886–1949), toimittaja, kirjailija 
Christer Nuutinen (s. 1971), kuvittaja, käsikirjoittaja
Emma Nuutinen (s. 1996), jääkiekkoilija 
Harri Nuutinen (s. 1962), laulaja
Johanna Nuutinen (s. 1983), tanssija ja koreografi
Juha Nuutinen (s. 1952), soitinrakentaja
Laura Nuutinen (s. 1982), pesäpalloilija
Lauri Nuutinen (1699–1763), järvenlaskija
Matti Nuutinen (s. 1990), koripalloilija 
Mikko Nuutinen (s. 1990), jääkiekkoilija
Niko-Petteri Nuutinen (s. 1999), jääkiekkoilija
Raine Nuutinen (1931–2012), koripalloilija
Ritva Nuutinen (1933–2017), televisio-ohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä
Sami Nuutinen (s. 1971), jääkiekkoilija
Sanna Nuutinen (s. 1991), golfpelaaja
Santeri Nuutinen (s. 1994), näyttelijä 
Taavetti Nuutinen (1891–1932) kansanedustaja (sdp), kirvesmies ja piirisihteeri
Tapani Nuutinen (s. 1954), teologian tohtori, pappi ja gospelmuusikko
Timo Nuutinen, muusikko Fröbelin Palikat -yhtyeessä 
Veikko Nuutinen (s. 1944), kuvanveistäjä.
Mikko Kartano

Mikko Kartano on suomalainen ammattimainen viihdyttäjä, joka tunnetaan erityisesti Pelle Positiivi -hahmostaan. Hänen uransa on kestänyt yli kahdenkymmenen vuoden ajan, ja hän on tehnyt yli 4000 julkista esiintymistä. Kartanon esitykset perustuvat musiikkiin, tilannekomiikkaan ja ”suun soittamiseen”. Kartano on myös esiintynyt useissa tv-mainoksissa ja tehnyt mainosspiikkejä.

Kartanon aloitti uransa vuonna 1992 kiertämällä Suomea orkesterin solistina. Vuonna 1997 syntyi Mikko Kartano & Energia, joka oli toiminnassa viisi vuotta ja teki noin 170 keikkaa vuodessa. Kokoonpanoon kuuluivat kitaristit Antti Hassinen ja Pete Rissanen, rumpali Sami Harlin, kosketinsoittaja Jari Pailamo sekä basisti Hannu Voutilainen.

Pelle Positiivi 

Pelle Positiivi on Kartanon esittämä klovni, jolla oli vuonna 2003 20-osainen televisiosarja Pelle Positiivi ja Sinisilmä. Kartano kiertelee roolihahmonaan ympäri Suomea. Pelle Positiivi -nimellä Kartano on julkaissut lastenalbumit Meriseikkailu (2003) ja Tilulilulei (2005).

Albumit

Galleria

Lähteet

Elävät henkilöt
Lastenmusiikki
Suomalaiset viihdetaiteilijat
Syntymävuosi puuttuu