Aleksei Navalnyi

Aleksei Anatoljevitš Navalnyi ([] tai suomalaistettuna []; ; s. 4. kesäkuuta 1976 Butyn, Moskovan alue, Neuvostoliitto) on venäläinen oppositiojohtaja, yhteiskunnallinen aktivisti, bloginpitäjä ja mielipidevanki. Hän on tullut kuuluisaksi korruption vastaisesta taistelustaan ja väärinkäytöksiä paljastavan RosPil-nettisivuston perustajana. Hänen on sanottu olevan presidentti Vladimir Putinin ankarin kotimainen kriitikko ja keskeisin opposition johtajista.

Navalnyin poliittiset vastustajat ovat korostaneet hänen väitettyä äärikansallismielisyyttään. Navalnyi on luonnehtinut itseään kansallismieliseksi demokraatiksi.

Navalnyi on kasvattanut viime vuosina suosiotaan myös suurkaupunkien ulkopuolella. Vähitellen hänestä on tullut suuri ongelma Venäjän johdolle. Kreml on käyttänyt paljon hallinnollisia resursseja Navalnyin pysäyttämiseksi. Hänen mainettaan on yritetty mustata, ja hänen arkeaan ovat olleet usein toistuvat ratsiat, tekaistut syytteet, sakot ja vangitsemiset. Huhtikuussa 2021 syyttäjä määräsi hänen korruptionvastaisen säätiönsä ja tukiryhmänsä keskeyttämään toimintansa. Tunnetuin vainotoimi häntä kohtaan on elokuussa 2020 tapahtunut myrkytys, josta Navalnyi selvisi hengissä.

Maaliskuusta 2021 lähtien Navalnyi on ollut vankilassa. Hänet tuomittiin vankeuteen oikeusjutussa, jota Euroopan ihmisoikeustuomioistuin kutsui "mielivaltaiseksi ja perusteettomaksi", minkä jälkeen hänet tuomittiin vielä toisessa, kansainvälistä paheksuntaa herättäneessä oikeusjutussa, yhteensä yhdeksän vuoden vankeuteen. Hänen nykyinen olinpaikkansa on Melehovon kylässä Vladimirin alueella sijaitseva korkeimman turvallisuustason vankila IK-6, joka tunnetaan väärinkäytöksistä ja kidutuksesta. 

Amnesty Internationalin mukaan hän ei ole vankilassa rikoksen vaan korruption vastustamisen ja poliittisen osallistumisen takia, ja sen vuoksi Amnesty kutsuu häntä mielipidevangiksi. 

Navalnyille myönnettiin lokakuussa 2021 Euroopan unionin ihmisoikeuspalkinto Saharov-palkinto.

Poliittinen toiminta 
Navalnyi on koulutukseltaan juristi. Hän on entinen sosiaaliliberaalin Jabloko-puolueen aktiivi. Vuodesta 2004 vuoteen 2007 Navalnyi toimi Jablokon Moskovan alueen johtajana. Vuonna 2007 Navalnyi erotettiin Jablokosta liiallisen kansallismielisyyden takia. Vuonna 2011 Navalnyi nousi Putin-vastaisten mielenosoitusten kärkeen. Hän perusti sittemmin Edistyspuolueen ja pyrki Moskovan pormestariksi. Hän oli vaaleissa toinen 27,24 prosentin ääniosuudella. Navalnyi perusti vuonna 2018 Tulevaisuuden Venäjä -puolueen. Se jatkaa Edistyspuolueen perinteitä.

Korruption vastustus 

Navalnyin korruptionvastaisen toiminnan kohteena ovat olleet erityisesti valtionyhtiöt. Hän on tehnyt paljastuksia muun muassa Gazpromin, Transneftin ja VTB-pankin toiminnasta. Vuonna 2010 hän sai laajempaa kansainvälistä huomiota, kun Time-lehti sanoi häntä Venäjän Erin Brockovichiksi jutussa, joka käsitteli Navalnyin pyrkimyksiä saada Venäjän valtion pörssiyhtiöiden kirjanpitotiedot avoimemmiksi.

Navalnyin johtama korruption vastainen säätiö FBK julkaisi maaliskuussa 2017 dokumenttielokuvan On vam ne Dimon (Он вам не Димон, 'Teille hän ei ole Dimon'), jonka mukaan Venäjän pääministeri Dmitri Medvedev on kavaltanut omaisuutta noin 1,2 miljardin dollarin arvosta. Dokumenttia katsottiin YouTubessa maaliskuun aikana yli 12 miljoonaa kertaa. Eri puolilla Venäjää järjestettiin 26. maaliskuuta mielenosoituksia korruptiota vastaan. Poliisi pidätti päivän aikana satoja mielenosoittajia, ja pidätettyjen joukossa oli myös Navalnyi.

Poliittiset näkemykset 
Navalnyin vuonna 2007 perustama "Ihmiset" liike kannatti "demokraattista nationalismia". "Ihmiset" perusti vuonna 2008 kahden puolueen, erään maahanmuuttoa vastustavan ja toisen Suur-Venäjää kannattavan liikkeen kanssa ryhmittymän nimeltä "Venäjän kansallinen liike". Vaikka ryhmittymän vastusti liberalismia, Navalnyi halusi etäännyttää liikkeen jyrkimmän linjan nationalisteista. Navalnyi on ollut myös mukana "Venäjän marssilla". Navalnyi on aiemmin useaan otteeseen puhunut tiukemman maahanmuuttopolitiikan puolesta. Hän on toivonut "laittomien" maahanmuuttajien karkotusta ja kannattanut viisumijärjestelmän asettamista Keski-Aasian maille.

2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälissä Navalnyi näytti vertaavan Pohjois-Kaukasian muslimikapinallisia torakoihin ja kärpäsiin. Sittemmin Navalnyi on ottanut etäisyyttä nationalisteihin, mutta puheitaan hän ei ole perunut.

Navalnyin siirtolaisvastaiset puheet olivat syynä siihen, että vuoden 2021 alussa Amnesty ei suostunut kutsumaan Navalnyitä mielipidevangiksi. Amnesty kuitenkin pyörsi päätöksensä myöhemmin ja pitää nyt Navalnyitä mielipidevankina hänen vanhoista lausunnoistaan huolimatta.

Navalnyi pitää Krimiä de facto osana Venäjää, vaikka se liitettiinkin Navalnyin mukaan Venäjään kansainvälisten lakien vastaisesti. Venäjän osallisuutta Ukrainan sodassa hän on toisaalta kritisoinut. Navalnyi on puhunut talouskasvun ja yrittäjyyden puolesta. Hän lakkauttaisi pienyritysten verotuksen, joka korvattaisi vuosittaisilla patenttimaksuilla. Navalnyi kannattaa siirtymistä vapaaehtoisempaan ammattiarmeijaan.

Navalnyi sanoo Venäjän olevan osa Eurooppaa ja länsimaita. Hänen mukaansa maassa tulisi olla parlamentaarinen demokratia, jossa on reilut vaalit, riippumattomat tuomioistuimet ja täysi lehdistönvapaus, ja sen tulisi olla edelläkävijä ilmaston lämpenemisen vastaisessa taistelussa.

Navalnyi moittii Euroopan ja Yhdysvaltain johtajia Venäjää vastaan asetetuista taloudellisista pakotteista, sillä hän katsoo niiden vahingoittavan tavallisia kansalaisia ja siten vieraannuttavan mahdolliset liittolaiset maansa toisinajattelijoiden pyrkimyksistä. Sen sijaan pakotteet tulisi kohdistaa suoraan johtoasemissa oleviin oligarkkeihin, jotka ovat toistaiseksi onnistuneet välttymään vakavilta seurauksilta.

Älykäs äänestäminen 

Navalnyi on ollut keulakuvana myös älykkään äänestämisen kampanjassa, johon kuuluvat sekä puhelinsovellus, että verkkosivusto. Hänen tiiminsä kehitti vuonna 2018 tämän taktisen äänestysmenetelmän, jonka tarkoitus on löytää ja suositella äänestäjille omasta vaalipiiristä oppositiomielisiä ehdokkaita, joilla on parhaat mahdollisuudet voittaa valtapuolueen ehdokas.

Ennen vuoden 2021 parlamenttivaaleja sovellus sai suurta kansainvälistä julkisuutta siksi, että viranomaiset yrittivät estää sen jakamisen ja käytön.

Rikossyytteitä 
Navalnyi tuomittiin heinäkuussa 2013 viiden vuoden vankeuteen kavalluksesta. Syytteen mukaan hän kavalsi 400 000 euroa kirovilaiselta metsäyhtiöltä. Tuomiota arvostelivat poliittiseksi ihmisoikeusjärjestöt, Britannia, Saksa, EU ja Yhdysvallat. Navalnyi ehti kärsiä tuomiotaan vain päivän ennen kuin hänet vapautettiin ehdonalaiseen. Vuonna 2014 Navalnyi joutui jälleen oikeuteen syytettynä petoksesta, ja hänet tuomittiin kolmen ja puolen vuoden ehdolliseen vankeuteen. Navalnyin veli Oleg Navalnyi tuomittiin samassa oikeudenkäynnissä ehdottomaan vankeuteen. 

Kun Navalnyi palasi Saksasta tammikuussa 2021, poliisi pidätti hänet. Navalnyi joutui oikeuteen ehdonalaisen tuomionsa ehtojen rikkomisesta. Lisäksi viranomaiset avasivat Navalnyita vastaan kaksi uutta rikostutkintaa. 2. helmikuuta 2021 Navalnyi tuomittiin kahdeksi vuodeksi ja kahdeksaksi kuukaudeksi vankeuteen sotaveteraanin kunnian loukkaamisesta Twitterissä. Navalnyi valitti tuomiosta ja 20. helmikuuta oikeus antoi päätöksen, jossa vankeustuomio jäi voimaan. Tuomio kuitenkin lyheni hieman, koska tuomari päätti laskea vankeusrangaistuksen suoritetuksi jo ne kuusi viikkoa, jotka Navalnyi oli ollut kotiarestissa. Tuomioksi tuli siis hieman yli kaksi ja puoli vuotta rangaistussiirtolassa. Lisäksi hänet tuomittiin sakkoihin sotaveteraanin kunnian loukkaamisesta.

Toukokuussa 2021 Navalnyitä vastaan aloitettiin jälleen uusi rikostutkinta. Häntä epäiltiin muun muassa hänen oman korruption vastaisen säätiönsä rahojen kavaltamisesta, tuomarin kunnian loukkaamisesta ja sellaisen järjestön perustamisesta, joka yllyttää venäläisiä olemaan täyttämättä kansalaisvelvollisuuksiaan. Syytteiden mukaan Navalnyi oli kavaltanut järjestölleen lahjoitettuja varoja noin 4,3 miljoonan euron arvosta. Amnesty Internationalin kanta on, että syytteet ovat poliittisia ja niiden tarkoitus on pysäyttää vallanpitäjien kriitikko, sulkea hänet vankilaan, tahria hänen maineensa ja pelotella toisia aktivisteja. Suljettu oikeusistunto järjestettiin poikkeuksellisesti tilapäisessä oikeussalissa Pokrovin rangaistussiirtolassa. Istunnon aikana Navalnyi kannusti venäläisiä vastustamaan Putinin hyökkäystä Ukrainaan, mutta toimittajille näytetty videolähetys katkesi useasti Navalnyin puheen aikana. Syyttäjien todistaja perui lausuntonsa, pakeni maasta ja kertoi tutkijoiden uhkailleen häntä saadakseen hänet todistamaan Navalnyitä vastaan. Navalnyi tuomittiin aiemmat tuomiot mukaan lukien kaikkiaan yhdeksäksi vuodeksi vankeuteen kavalluksesta ja oikeuden halventamisesta. Navalnyitä odottaa vankeusaika laitoksessa, joka on ankarampi ja syrjäisempi kuin se Pokrovin rangaistussiirtola, jossa hän on istunut tähän asti. Hänet määrättiin suorittamaan rangaistustaan korkeimman turvallisuustason vankilaan, jossa vierailuja ja mahdollisuutta kirjeenvaihtoon vähennetään. Hänet siirrettäneen Melehovon rangaistussiirtolaan Vladimirin alueelle. Amnesty Internationalin edustaja nimitti syytteitä poliittisesti motivoiduiksi ja prosessia näytösoikeudenkäynniksi. Euroopan unioni, Yhdysvallat ja Saksa paheksuivat tuomiota ja vaativat Navalnyin vapauttamista. 

Toukokuussa 2022 Navalnyi kertoi uusista syytteistä. Navalnyita syytetään äärijärjestön perustamisesta ja viranomaisvihan lietsonnasta. Siitä voi seurata jopa 15 vuotta lisää vankeutta.

Lokakuussa 2022 hän sai jälleen uusia syytteitä, tällä kertaa terrorismista, ekstremismistä ja natsismista. Nämä syytteet saattavat merkitä 30 vuotta lisää vankeutta. Juttuun lisättiin yhdeksän uutta syytekohtaa marraskuussa 2022. Viranomaisten mukaan Navalnyin epäillään vankilassa ollessaan kehottaneen terrorismiin ja rahoittaneen ekstremististä toimintaa.

Hyökkäyksiä Navalnyita vastaan 
Ohikulkija heitti maaliskuussa 2017 briljanttivihreää Navalnyin kasvoille. Välikohtaus sattui siperialaisessa Barnaulin kaupungissa, jossa Navalnyi oli kampanjoimassa presidentinvaalien edellä. Myöhemmin Navalnyi julkaisi videon, jossa hän vetosi ihmisiin, jotta nämä osallistuisivat korruption vastaisiin mielenosoituksiin eri puolilla Venäjää. Huhtikuun lopussa Navalnyin kasvoille heitettiin jälleen briljanttivihreää, joka sisälsi myös happoa. Navalnyi menetti toisen silmänsä näöstä 80 prosenttia.

Navalnyi ilmoitti haluavansa asettua ehdolle Venäjän 2018 presidentinvaalissa, mutta Venäjän keskusvaalilautakunnan mukaan hän ei voinut asettua ehdolle rikostuomioiden vuoksi.

Navalnyi tuomittiin 30 päiväksi vankilaan laittoman mielenosoituksen järjestämisestä heinäkuussa 2019. Vankilasta hänet vietiin sairaalaan "vakavan allergiakohtauksen" vuoksi. Hänen lääkärinsä epäili hänen joutuneen myrkytyksen uhriksi. Navalnyi palautettiin takaisin vankilaan ennen kuin kaikkia tarvittavia testejä oli ennätetty tehdä.

Myrkytys elokuussa 2020 

Navalnyi myrkytettiin 20. elokuuta 2020 novitshok-hermomyrkyllä. Hän tuli huonovointiseksi ja alkoi huutaa tuskissaan lentokoneessa, joka oli matkalla Tomskista Moskovaan. Kone teki hätälaskun Omskiin. Navalnyi vietiin venäläissairaalaan, jossa häntä pidettiin koomassa. Sairaalan lääkärien mukaan myrkytyksestä ei löytynyt todisteita, vaan Navalnyin diagnoosi olisi aineenvaihdunnallinen sairaus, jonka laukaisevana tekijänä olisi ollut matala verensokeri. Navalnyi kuitenkin sai Omskin sairaalassa atropiinia, jota annetaan muun muassa hermomyrkyn aiheuttamaan myrkytykseen, muttei matalaan verensokeriin. Brittiläisessä The Sunday Timesin artikkelissa väitettiin, että Navalnyin myrkyttäjät yrittivät myrkyttää tämän toistamiseen sairaalassa Venäjällä. Tämäkin epäilty myrkytys saattoi epäonnistua Navalnyille aiemmin ambulanssissa annetun atropiinin takia.

Navalnyi kuljetettiin 21.8.2020 hoitoon Saksaan. Tämä tapahtui mm. Sauli Niinistön myötävaikutuksella. Navalnyin avustaja Ljubov Sobol uskoo Niinistön olleen asiassa ratkaisevassa roolissa. Niinistön ja Navalnyin puolison yhteydenottojen jälkeen presidentti Putin käski valtakunnansyyttäjää päästämään Navalnyin Saksaan hänelle asetetuista matkustusrajoituksista huolimatta.

Navalnyitä hoidettiin Charitén yliopistollisessa sairaalassa Berliinissä. Hän pääsi sairaalasta 22.9.2020 ja hänen odotettiin toipuvan hyvin.

Todentaminen 
Charité-sairaala kertoi 24. elokuuta 2020 Navalnyin oireiden viittaavan asetyylikoliiniesteraasin estäjän (tietynlaisen hermomyrkyn) aiheuttamaan myrkytykseen. Saksan hallitus kertoi 2. syyskuuta 2020 laboratoriokokeiden perusteella, että myrkky on jokin novitšok-hermomyrkky. Myöhemmin muun muassa Ranska ja Ruotsi vahvistivat Saksan tulokset omissa kokeissaan. Myös kemiallisten aseiden kieltojärjestö OPCW vahvisti, että aine oli novitšok-muunnelma, muttei kuitenkaan sama, jolla Sergei ja Julija Skripal myrkytettiin maaliskuussa 2018. Navalnyin edustajan mukaan tämä tarkoittaa, että Venäjä kehittää kemiallisia aseita edelleen aktiivisesti. Myrkyn tarkkaa rakennetta ei ole kerrottu, mutta OPCW:n mukaan myrkky on rakenteellisesti samankaltainen kuin novitšokeihin kuuluvat A-232 ja A-242. Nämä aineet lisättiin kielletyiksi aineiksi OPCW:n kemiallisten aseiden kieltosopimukseen vuonna 2019 vastaavasti numeroin 1.A.14 (CAS-numero 2387496-04-8) ja 1.A.15 (CAS-numero 2387496-14-0).

Navalnyin edustajat epäilivät aluksi hänen juoneen myrkytettyä teetä ennen lentoaan. Navalnyin hotellihuoneen vesipulloista löytyi novitšokin jäämiä, mikä viittasi toiseen mahdolliseen tapaan. Bellingcat, The Insider, Der Spiegel ja muut tutkivat journalistit esittivät mahdollisuuden, että myrkky olisi toimitettu nanokapselissa, mikä olisi hidastanut vaikutuksen alkua.

Sitten Bellingcat ja venäläinen tutkivan journalismin Insider-sivusto kertoivat, että Navalnyi soitti itse FSB:n myrkkyryhmän työntekijälle. Soitto oli naamioitu niin, että se näytti tulevan toisen FSB:n työntekijän numerosta. Navalnyi esiintyi puhelimessa entisen FSB:n johtajan Nikolai Patruševin avustajana "Maksim Ustinovina". Hän väitti hieman epäluuloiselle Konstantin Kudrjavtseville tekevänsä selvitystä tapahtumien kulusta ja pyysi arviointipisteitä. Kudrjavtsevin mukaan myrkky siveltiin Navalnyin alushousuihin. Navalnyin ei olisi pitänyt selvitä hengissä. Myrkytys epäonnistui lentokapteenin ja ambulanssimiehistön nopean toiminnan takia. FSB lähetti Kudrjavtsevin kaksi kertaa Omskiin puhdistamaan Navalnyin vaatteet myrkyn jäljiltä.

Navalnyin julkaisema paljastusvideo herätti runsaasti huomiota Venäjän opposition piirissä. Poliisi pidätti Navalnyin korruptionvastaisen työntekijän Ljubov Sobolin kotirauhan rikkomisesta väkivallan uhalla, koska tämä oli yrittänyt päästä Kudrjavtsevin puheille, eikä tämä ollut avannut ovea.

Reaktiot 
Ulkopoliittisen instituutin tutkijan Jussi Lassilan mukaan myrkytyksen takana oli todennäköisesti Venäjän järjestäytynyt rikollisuus, ylin valtiojohto tai turvallisuuspalvelut.

Tutkivan journalistijärjestön Bellingcatin ja joidenkin muiden medioiden mukaan syyllinen oli FSB:ssä toimiva myrkyttäjäryhmä. Se oli seurannut Navalnyitä vuodesta 2017 ja yrittänyt aiemmin myrkyttää tämän pari kertaa. Bellingcatin tutkimuksessa käytettiin kahdeksan Navalnyita seuranneen FSB:n agentin matkapuhelinten dataa ja muuta henkilökohtaista tietoa. FSB:n agentit käyttivät henkilökohtaisia puhelimiaan töissä, ja Venäjällä laittomasti saatavasta matkapuhelindatasta selvisi puhelutietoja. Agentit varjostivat Navalnyita hyökkäykseen asti ja heillä oli yhteyksiä kemiallisten aseiden valmistajiin. Bellingcat tunnisti ryhmän kuuluvaksi FSB:n kriminalistiikan instituuttiin, joka tunnetaan nimellä Tutkimusinstituutti - 2 tai sotilasyksikkö 34435.

Navalnyi itse syytti teosta Vladimir Putinia. Myöhemmin hän sanoi ymmärtävänsä Putinin motiivin, sillä FSB:n peiteoperaatio alkoi, kun Navalnyi ilmoitti asettuvansa ehdolle Putinia vastaan presidentinvaalissa. “Meillä on nyt roisto, syy, murhaajat ja murha-ase", hän julisti. Navalnyi sanoi myös tunnistavansa myrkytyshetkensä. Illalla ennen lentoaan Tomskista Moskovaan hän oli tilannut koktailin hotellin ravintolassa. Navalnyi sanoi, että se oli maistunut niin mauttomalta, että jätti sen muutaman siemauksen jälkeen, ja meni nukkumaan puolilta öin.

Putinin lehdistöpäällikkö antoi 3.9.2020 lausunnon, jonka mukaan Venäjän valtion syyttäminen myrkytyksestä on perusteetonta. Hän väitti samalla, ettei Navalnyista löytynyt myrkkyä venäläisten tekemissä kokeissa. Siksi myöskään rikostutkintaa tapauksesta ei aiota aloittaa Venäjällä ainakaan toistaiseksi. Venäjän sisäministeriön kanta on, että Navalnyin sairastuminen johtui aineenvaihduntahäiriöstä ja kroonisesta haimatulehduksesta.

Vladimir Putin sanoi uudestaan joulukuussa 2020 julkisessa esiintymisessään, että jos Navalnyi olisi haluttu tappaa, siinä olisi onnistuttu. Venäjällä ei hänen mukaansa ollut syytä myrkyttää Navalnyita. Putinin mukaan Navalnyita saatettiin seurata sen takia, että hän oli saanut tukea Yhdysvaltain tiedusteluelimiltä, joilta myös myrkytysväitteet ovat peräisin.

FSB:n mukaan Navalnyin nauha Navalnyin ja FSB:n myrkytykseen osallistuneen työntekijän välillä on väärennetty. Kremlin tiedottajan Dmitri Peskovin mukaan Navalnyi kärsii vainoharhoista ja suuruudenhulluudesta.

Venäläinen poliisi pidätettiin epäiltyjen Navalnyin myrkyttäjien tietojen vuotamisesta.

Vaikutukset 
Tapauksen vuoksi Euroopan unioni asetti pakotteita Venäjän kansalaisille. Ensin pakotelistalle joutuivat turvallisuuspalvelu FSB:n johtaja Aleksandr Bortnikov, presidentinhallinnon varajohtaja Sergei Kirijenko, apulaispuolustusministeri Pavel Popov, apulaispuolustusministeri Aleksei Krivorutsko, presidentinhallinnon kotimaisen politiikan johtaja Andrei Jarin; sekä presidentti Putinin edustaja Siperian federaatiopiirissä Sergei Menjailo. Lisäksi EU-pakotteiden kohteeksi joutui myrkyn kehittänyt tutkimusinstituutti. Myöhemmin EU lisäsi listalleen seuraavat nimet: valtakunnansyyttäjä Igor Krasnov, liittovaltion vankeinhoitolaitoksen johtaja Aleksandr Kalašnikov, Venäjän liittovaltion tutkintakomitean johtaja Aleksandr Bastrykin ja kansalliskaartin johtaja Viktor Zolotov.

Yhdysvallat asetti pakotteisiin seitsemän venäläistä tahoa, muiden muassa Venäjän turvallisuuspalvelun FSB:n johtaja Aleksandr Bortnikov, valtakunnansyyttäjä Igor Krasnov sekä liittovaltion vankeinhoitolaitoksen johtaja Aleksandr Kalašnikov. Pakotelistalle asettaminen tarkoittaa, että heidät asetettiin maahantulokieltoon ja heidän varansa jäädytettiin. Lisäksi muita pakotteita julistettiin 13 yritykselle ja valtion tutkimuslaitokselle, joiden katsottiin osallistuneen kiellettyjen biologisten tai kemiallisten aineiden tuotantoon.

Myös Kanada on asettanut enimmäkseen samoja henkilöitä kohtaan vastaavat pakotteet.

Vankilassa 

Aleksei Navalnyi palasi Venäjälle 17. tammikuuta 2021. Häntä kuljettaneen lentokoneen oli määrä saapua Moskovan Vnukovon lentoasemalle, mutta se käännytettiin Šeremetjevon kentälle. Kun Navalnyi oli saapunut sinne, hänet pidätettiin passintarkastuksessa.

Venäjän vankilavirasto ilmoitti Navalnyin pidätyksen syyksi, että tämä vältteli ehdollista tuomiota vuoden 2014 petosjutussa, jota Navalnyi itse on kuvannut poliittiseksi kyhäelmäksi. Myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuin asettui Navalnyin kannalle päätöksessään vuonna 2017.

Hänet vietiin Matrosskaja tišinan esitutkintakeskukseen.

Navalnyin välitöntä vapauttamista vaativat muun muassa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Charles Michel ja Puolan pääministeri Mateusz Morawiecki.

Navalnyi tuomittiin 2. helmikuuta 2021 3,5 vuodeksi vankeuteen ehdonalaisrikkomuksesta. Oikeuden mukaan tuomiosta vähennetään aika, jonka Navalnyi vietti kotiarestissa. Hän valittaa tuomiosta.

Presidentti Joe Biden vaati Navalnyin välitöntä vapauttamista. EU:n ulkopoliittinen edustaja Josep Borrell esitti Venäjän ulkoministerille Sergei Lavroville EU:n vetoomuksen Navalnyin vapauttamisesta.

Vankilaolot 
Maaliskuusta 2021 lähtien Navalnyi oli vankilassa Vladimirin alueella Pokrovin kaupungissa sijaitsevassa IK-2-rangaistussiirtolassa, joka on tunnettu ankarista olosuhteistaan.

Suurimman osan aikaa Navalnyitä on pidetty suuressa sellissä, jossa on hänen kanssaan parikymmentä miestä, joista monet ovat murhaajia tai muista raskaista rikoksista istuvia vankeja. Alkuun muita vankeja kiellettiin puhumasta Navalnyille. Heidät määrättiin seuraamaan Navalnyitä niin, että aina kun hän poistui vessaan, mykät miehet kävelivät vieressä.

Alkuaikoina häntä kidutettiin valvottamalla. Elokuussa 2021 Navalnyi kertoi vartijoiden sittemmin lopettaneen unenriiston.

Herätyksen jälkeen päivän työt alkavat kello 6:15. Työ on ompelemista. Navalnyi ompelee jonkinlaisia pitkiä nauhoja, joiden käyttötarkoitus ei ole selvinnyt. Kymmenen aikoihin on vartin ruokatauko. Sitten ompelutyö jatkuu 14:30:een asti. Iltapäivän Navalnyi joutuu istumaan puisella penkillä ja katsomaan televisiota. Sieltä hänelle esitetään Venäjän valtiontelevision uutisia, patrioottisia luentoja tai muuta propagandaa. Sitä kestää iltaan asti.  Sanomalehdet saapuvat sensuroituina niin, että niistä on leikattu osia pois. 

Maaliskuussa Navalnyi uhattiin siirtää eristysselliin lukuisten pienten rikkomusten vuoksi: hän oli muun muassa noussut sängystä kymmenen minuuttia ennen virallista käskyä, kieltäytynyt liikunnasta ja videoluennosta sekä tavannut asianajajiaan pukeutuneena t-paitaan.

Navalnyi on nostanut vankilaa vastaan kanteen laitoksen olosuhteista. Hänen valituksensa on hylätty kahdesti.

Kirjeenvaihdossa The New York Timesin kanssa Navalnyi kuvailee vankilassa kokemaansa "psykologiseksi väkivallaksi". Vangit ovat jatkuvasti maksimaalisen valvonnan alaisina, joko laitoksen henkilökunnan tai toisten vankien toimesta. Vankeja provosoidaan norminrikkomuksiin, jolloin henkilökunta saa tekosyyn asettaa vangeille lisää syytteitä. Heidät pakotetaan katsomaan valtion televisiokanavia ja propagandafilmejä kahdeksan tuntia päivässä.

Syömälakko 
Maaliskuun 31. päivänä 2021 Navalnyi julisti aloittavansa syömälakon protestiksi lääkärihoidon epäämistä vastaan. 18:n päivän kuluttua hän oli laihtunut yhdeksän kiloa, ja hänen kerrottiin olevan hengenvaarassa munuais- ja sydänongelmien vuoksi. Hänet siirrettiin vankilan sairasosastolle. Navalnyi sai tukea mm. Beslanin koulukaappauksesta selvinneiden vanhemmilta, jotka myös menivät syömälakkoon, sekä ympäri maata järjestettyjen mielenosoitusten osanottajilta, joista yli 1 900 otettiin kiinni. Lopulta Navalnyi päästettiin riippumattomien lääkärien tutkittavaksi, ja nähtyään tutkimuksen tulokset, hänen omat lääkärinsä kehottivat Navalnyitä lopettamaan syömälakkonsa, mihin hän suostuikin. Hän lopetti lakkonsa hitaasti 24 päivän aikana. Hänet palautettiin sairaalasta rangaistussiirtolaan 7.6.2021. Syömälakon alkaessa Navalnyi painoi 85 kiloa ja hänen painonsa laski alimmillaan 76 kiloon.

Siirto ankarampaan vankilaan 
Kesäkuussa 2022 Navalnyi siirrettiin IK-6-vankilaan, joka sijaitsee Melehovon kylässä Vladimirin alueella. IK-6 on korkeimman turvallisuustason vankila. Pahamaineinen laitos tunnetaan kidutuksesta ja väärinkäytöksistä.

Elokuun 2022 jälkeen Navalnyilta kiellettiin yhteydenpito ulkomaailmaan. Edes perhe ei saa enää käydä vierailuilla hänen luonaan. Ainoa henkilö, johon Navalnyi saa pitää yhteyttä, on hänen juristinsa, ja sekin tapahtuu valvontaviranomaisten välityksellä.

Syyskuussa 2022 Navalnyi sijoitettiin eristysselliin neljä kertaa hieman yli kuukauden aikana hänen kehotettuaan kansalaisia käyttämään vaaleissa "älykkään äänestämisen" menetelmää ja yritettyään organisoida vankien ammattiliittoa. Hänen ammattiliitossaan on yksi jäsen. Liitto onnistui kuitenkin saamaan pakkotyöläisten käyttämät jakkarat vaihdettua tuoleihin.

Eristyssellissä 
Navalnyin lehdistöavustaja Kira Jarmyshin mukaan Navalnyita on pidetty erityisvalvotussa, erittäin pienessä sellissä. 

Selli on noin kuuden neliön kokoinen huone, jossa ei ole ikkunaa. Siellä ei voi kävellä, vaan ainoastaan seistä tai istua. Ainoat esineet ovat juomamuki ja metallinen tuoli. Sellin sänky irrotetaan päiväsaikaan, jotta vanki ei pääse siihen istumaan. Navalnyi saa ottaa selliin mukaan yhden kirjan. Sellissä ei ole kyniä tai paperia.  Kesällä eristysselli on tukalan kuuma ja talvella erittäin kylmä. Navalnyi kuvailee selliään tukahduttavaksi.

Navalnyi suljetaan eristysselliin 15 vuorokaudeksi kerrallaan. Se on enimmäismäärä, jonka laki sallii. Sitten hänet päästetään päiväksi pois, jonka jälkeen keksitään jokin veruke, jonka avulla hänet voidaan pistää selliin uudestaan.

Navalnyin terveydentila on huonontunut sellin olosuhteiden vuoksi. Hän on laihtunut ja kivut hänen selässään ovat voimistuneet. Jarmyshin mukaan tämä on tarkoituskin: Putin haluaa tuhota Navalnyin terveyden.

Järjestöjen ja vaalikelpoisuuden kieltäminen 
26.4. syyttäjä määräsi Navalnyin Štab Navalnogo -kampanjaverkoston keskeyttämään toimintansa. Tulevasta kieltämisestä varmana verkoston johtaja kertoi verkoston lopettavan toimintansa kokonaan. 30.4. Venäjän talouden seurantavirasto lisäsi verkoston terroristien ja äärijärjestöjen listalleen. Listalla olevat järjestöt lakkautetaan, ja valtio takavarikoi niiden omaisuuden. Järjestöjen jäseniä uhkaavat tilien jäädyttäminen ja pitkät vankeusrangaistukset. 

27.4. moskovalainen tuomioistuin määräsi myös Navalnyin perustaman korruptiota tutkivan FBK-säätiön rajoittamaan toimintaansa. Päätös estää FBK:ta julkaisemasta internetissä, järjestämästä mielenosoituksia ja osallistumasta vaaleihin. FBK on jo aiemmin nimetty "ulkovaltojen agentiksi". 

Kesäkuussa 2021 Moskovan tuomioistuin julisti Navalnyin organisaatiot "äärijärjestöiksi". Venäjän parlamentin alahuone duuma on kieltänyt äärijärjestöiksi tai terroristijärjestöiksi luokiteltujen ryhmien jäsenten pääsyn kansanedustajiksi. Äärijärjestöiksi luokittelemisen perusteella Venäjän mediaa valvova viranomainen Roskomnadzor on estänyt pääsyn Navalnyihin liittyville verkkosivuille. Amnesty Internationalin edustaja nimitti päätöstä oikeudenmukaisuuden irvikuvaksi. 

Tammikuussa 2022 Navalnyi yhdessä liittolaistensa kuten Ljubov Sobolin kanssa lisättiin terroristien ja äärijärjestöjen tietokantaan, jota pitää Venäjän talouden seurantavirasto. 

Viranomaisten vainon seurauksena useat Navalnyin liittolaiset ovat poistuneet maasta. Venäjälle jääneistä monet on määrätty kotiarestiin. Näkyvät tukijat ovat kertoneet uhkailusta ja pelottelusta. 29.4. Navalnyin verkoston entinen koordinaattori sai 2,5 vuoden vankeustuomion Rammstein-yhtyeen musiikkivideon jakamisesta internetissä.

Navalnyin poliittisen verkoston edustajat ilmoittivat käynnistävänsä verkoston toiminnan uudelleen partisaaniliikkeen muodossa vastustaakseen Venäjän sotaa Ukrainassa.

Video Putinin palatsista 
Jouduttuaan pidätetyksi Navalnyi julkaisi YouTubessa vajaat kaksi tuntia kestävän videon otsikolla Putinin palatsi. Suurimman lahjuksen historia. Dokumentti on tutkimus Mustanmeren rannikolle sijaitsevasta salaisena pidetystä, yli 17 000 neliömetrin palatsista.

Video alkaa Dresdenistä, jossa Vladimir Putin toimi KGB:n upseerina 1980-luvulla DDR:n aikaan. Navalnyi väittää videossa, että Dresdenissä Putin määritteli elämänsä pääperiaatteet, jotka myöhemmin tulivat Venäjän valtion perustaksi: 
{{Sitaatti|1. Sano aina yksi asia ja tee toinen. Valehteleminen ja teeskentely ovat työn tehokkaimmat menetelmät. 2. Luottamuksen perusta on korruptio. Tärkeimmät ystäväsi ovat ne, jotka ovat varastaneet ja petkuttaneet kanssasi vuosia. 3. Kaikkein tärkeintä on kuitenkin tämä: Ei ole koskaan liikaa rahaa.}}

Videossa Navalnyi väittää, että palatsin on rakentanut Vladimir Putinin lähipiiri hänen käyttöönsä. Selvityksen mukaan rahat on otettu Putinin ystäviin linkittyviltä yrityksiltä, mukaan lukien valtionyhtiö Rosneftilta ja Transneftilta ja rahat hankittu fiktiivisten vuokramaksujen ja muiden korruptiokuvioiden avulla.

Putin kiisti väitteet ja sanoi Venäjän valtion Rossia 24 -kanavalla, että videossa hänen omaisuudekseen esitetty ei kuulu hänelle tai hänen läheisilleen. Ylellisen palatsin omistajaksi ilmoittautui sen jälkeen Vladimir Putinin läheinen ystävä ja liittolainen, miljardööri Arkadi Rotenberg.

 Viestejä vankilasta 
Navalnyi on viestinyt Twitterissä ja Instagramissa avustajiensa välityksellä. Hänen juristillaan on oikeus vierailla hänen luonaan. Viranomaiset pyrkivät keksimään verukkeita tapaamisten estämiseksi, mutta tapaaminen yleensä onnistuu ainakin kerran viikossa. Tapaamisten aikana Navalnyi on voinut ojentaa juristille kirjoittamiaan lappuja tai sanella hänelle viestinsä. Juristi välittää viestit tiedottajalle, joka käyttää Navalnyin sosiaalisen median tilejä.

Esimerkiksi Venäjän hyökättyä Ukrainaan Navalnyi kannusti kansalaisia järjestämään päivittäisiä mielenosoituksia rauhan puolesta huolimatta vankeuden uhasta.

Syyskuussa 2022 tilanne muuttui. Vankilaviranomaiset poistivat Navalnyilta mahdollisuuden yksityiseen viestintään juristinsa kanssa. Vastedes kaikki heidän välisensä viestit on toimitettava vankilaviranomaisille, jotka välittävät niitä vastaanottajalle vasta kolmen päivän sensuuritarkastuksen jälkeen. Tapaamishuoneen ikkuna-aukko on tukittu, joten Navalnyi ja juristi voivat viestiä enää elekielellä. Juristin on siis lähes mahdotonta puolustaa asiakastaan ja samalla Navalnyilta on viety viimeinen tapa olla yhteydessä ulkomaailmaan. 

 Venäjän protestit 

Aleksei Navalnyin pidätyksen jälkeen Venäjällä syntyi laaja mielenosoitusliike, jossa vaadittiin Navalnyin vapauttamista. Lauantaina 23 tammikuuta protesteja oli Venäjällä ainakin 122 paikkakunnalla. Ennen mielenosoituspäivää poliisi pidätti toistakymmentä järjestäjää ja opposition tukijaa. Näistä mielenosoituksista otettiin kiinni 3 400 ihmistä eri puolilla Venäjää ja mukana oli myös lehdistön edustajia. Venäjän protestoijille ilmaistiin tukea mielenosituksissa Berliinissä, Münchenissä, Prahassa, Krakovassa, Helsingissä, Haagissa, Wienissä, useissa Yhdysvaltain kaupungeissa, Tel Avivissa, Kööpenhaminassa, Lontoossa ja Tokiossa. Rossija 1 -kanavan uutisissa väitettiin, että mielenosoituksia olisivat ohjanneet ulkomaiset tiedustelupalvelut, ja Putinin tiedottaja Dmitri Peskov syytti Yhdysvaltoja Venäjän asioihin sekaantumisesta.

Mielenosoitukset Navalnyin puolesta jatkuivat Venäjällä sunnuntaina 31. tammikuuta 2021. Tarkkailijoiden mukaan poliisi pidätti eri puolilla Venäjää yli 5 000 ihmistä.

 Uusi järjestö 
Navalnyin työtä jatkamaan perustettiin vuonna 2022 uusi järjestö nimeltä Anti-Corruption Foundation. Se on Yhdysvaltoihin rekisteröity yksityinen säätiö.  ACF: n johdossa on samoja ihmisiä, jotka ovat vuosia olleet Navalnyin lähipiiriä. Järjestön taustavoimana toimivat Navalnyin vaimo Julia ja useat tunnetut neuvonantajat, kuten Francis Fukuyama, Guy Verhofstadt ja Anne Applebaum. 

 Tukijoita 

 Kira Jarmyš on Navalnyin tiedottaja .  

Mediaa

Kalle Kniivilä: Putinin pahin vihollinen –  Aleksei Navalnyin tarina. Into-kustannus, 2021. ISBN  9789523518056   

 Dokumenttielokuvia 
 Daniel Roher: Navalny. USA, 2022.

 Jon Blair: Navalnyi, Putinin vihollinen (The Man Putin Couldn't Kill'') Iso-Britannia, 2021

Katso myös 
 Sjarhei Tsih’anouski

Lähteet

Aiheesta muualla 
Venäjäksi:
Aleksei Navalnyin verkkosivut 
Aleksei Navalnyin blogi 
Navalnyin korruption vastaiset verkkosivut 
Suomeksi:
Navalnyin tekstejä vankilasta suomeksi käännettyinä  
navalnyi.fi Suomennettujen ja kuvitettujen tekstien lisäksi uutisia ja taustatietoja.
Englanniksi:
acf.international Anti-Corruption Foundation   

Venäläiset bloginpitäjät
Venäläiset aktivistit
Vuonna 1976 syntyneet
Elävät henkilöt