joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Córdoba (Argentiina)

Córdoba on samannimisen maakunnan pääkaupunki Argentiinassa. Sen asukasluku on noin 1,5 miljoonaa, joten se on Argentiinan toiseksi suurin kaupunki (Buenos Airesin jälkeen).

Maantiede ja ilmasto 
Córdoba sijaitsee Primerojoen varrella Argentiinan pampan luoteisosassa, Córdobavuorten juurella 472 metrin korkeudessa merenpinnasta.

Vuoden lämpimin kuukausi on joulukuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 29 astetta. Kylmintä on heinäkuussa, keskimääräinen alin 4,4 astetta. Sateet ajoittuvat lokakuusta huhtikuuhun ulottuvalle jaksolle, tavella (touko-syyskuu) sataa vain vähän.

Historia ja kulttuuri 
Córdoba perustettiin vuonna 1573 ja nimettiin Espanjan sijaitsevan Córdoban kaupungin mukaan. Córdobassa sijaitsee muun muassa Etelä-Amerikan vanhin yliopisto, Universidad Nacional de Córdoba. Jesutiitat perustivat sen vuonna 1613.

Vuonna 1866 kaupungin läpi virtaavaan Primero-jokeen tehtiin pato, josta saatiin vesivoimaa teollisuuden tarpeisiin. Padon synnyttämä tekojärvi tarjosi viljelmille kasteluvettä ja kaupunkilaisille juomavettä. Kaupallista kasvua lisäsi rautatien vetäminen kaupunkiin vuonna 1869.

1900-luvulla Cordoban tehdastyöläiset olivat etunenässä ammattiliittojen ja valtiovallan välisissä hankauksissa. Vuonna 1955 presidentti Juan Perónin syrjäyttämiseen johtanut kaappaus alkoi, kun kenraali Eduardo Lonardi valtasi Córdoban.

Córdoban jesuiittakortteli ja -estanciat liitettiin osaksi Unescon maailmanperintöluetteloa vuonna 2000.

Kuvia

Lähteet

Aiheesta muualla 

Argentiinan kaupungit
Unescon maailmanperintökohteet Argentiinassa
Power Plant

Power Plant on Gamma Rayn vuonna 1999 julkaisema studioalbumi.

Kappalelista

Kokoonpano 
Kai Hansen – laulu, kitara
Henjo Richter – kitara, koskettimet
Dirk Schlächter – basso
Dan Zimmermann – rummut

Vierailevat muusikot 
Piet Sielck – laulu kappaleessa Hand of Fate

Tuotanto 
Tuotanto Kai Hansen ja Dirk Schlächter
Masterointi Ralf Lindner Ham.Audiolla, Hampurissa
Kansitaide Derek Riggs
Kansivihon suunnittelu ja grafiikat Henjo Richter
Valokuvaus Axel Jusseit
Stailaus Sheila Michelle

Arvostelut 
 Soundi:

Lähteet 

Gamma Rayn albumit
Vuoden 1999 albumit
Veracruz

Veracruz on yksi Meksikon 31 osavaltiosta. Se pinta-ala on 72 873 neliökilometriä, josta mantereella 72 815 neliökilometriä ja Meksikonlahden saarilla yhteensä 58 neliökilometriä. Osavaltion koko nimi on Veracruz de Ignacio de la Llave, mutta useimmiten käytetään pelkkä Veracruz-nimeä.

Veracruz rajoittuu pohjoisessa Tamaulipasiin, etelässä Oaxacaan ja Chiapasiin, kaakossa Tabascoon, lännessä Pueblaan, Hidalgoon ja San Luis Potosíin sekä idässä Meksikonlahteen. Veracruzin pääkaupunki on Xalapa. Veracruz on lähes kahdeksalla miljoonalla asukkaallaan väkiluvultaan Meksikon kolmanneksi suurin osavaltio.

Veracruz tunnetaan rannoistaan ja laskiaiskarnevaalista.

Lähteet 

Meksikon osavaltiot
Dancing with the Dead


Dancing with the Dead on Painin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 21. maaliskuuta 2005.

Albumi nousi toisella listaviikollaan Suomen virallisen listan sijalle 16.

Kappaleet

Arvostelut 
 Soundi:

Lähteet 

Vuoden 2005 albumit
Painin albumit
Puolustusvoimien kansainvälinen keskus

Puolustusvoimien kansainvälinen keskus (lyhenne PVKVK, ) on Suomen puolustusvoimien keskus, joka järjestää ensisijaisesti sotilaallisen kriisinhallinnan koulutusta. Se on perustettu vuonna 1969, ja se oli vuoteen 2014 saakka Pääesikunnan alainen itsenäinen sotilaslaitos. Vuodesta 2015 se on ollut osa Maanpuolustuskorkeakoulua. 

Keskus järjestää sotilaallisen kriisinhallinnan kursseja johtaja- ja asiantuntijahenkilöstölle YK:n, Naton, EU:n ja Afrikan unionin johtamiin kriisinhallintaoperaatioihin sekä tukee muiden hallinnonalojen osallistumista kansainväliseen siviilikriisinhallintaan. Keskuksen nimi oli vuosina 1982–2000 YK-Koulutuskeskus (lyhenne YK-KoulK). 

Keskus vastasi Suomen rauhanturvaamistoimintaan tarkoitettujen joukkojen kouluttamisesta ja perustamisesta Kankaanpäässä Niinisalon varuskunnassa vuoden 2008 alkuun saakka, jonka jälkeen tehtävä siirtyi Porin prikaatille Säkylään. Samalla keskus muutti Tuusulan Hyrylään varuskunta-alueelle. Vuodesta 2015 keskus on sijainnut Helsingissä Santahaminan saarella, jonne rakennettu Santahamina-talo valmistui helmi-maaliskuussa 2015. 

Puolustusvoimien kansainvälinen keskus muodostaa yhdessä Kriisinhallintakeskuksen ja Poliisiammattikorkeakoulun kanssa Kokonaisvaltaisen Kriisinhallinnan Osaamiskeskuksen.

Keskuksen vuosipäivä on Yhdistyneiden kansakuntien päivänä 24. lokakuuta.

Johto
Keskuksen johtajina ovat toimineet:

 everstiluutnantti Niclas von Bonsdorff 1.6.2021 alkaen

 everstiluutnantti Harri Uusitalo 1.1.2019 - 31.5.2021

 komentaja Jukka-Pekka Schroderus 1.10.2015 - 31.12.2018

 everstiluutnantti Timo Hämäläinen 1.3.2013 - 30.9.2015

 komentaja Kimmo Salomaa vt. johtaja 1.1.2013 

 everstiluutnantti Jukka Tuononen 1.5.2011 - 31.12.2012

 everstiluutnantti Esa Vanonen 1.2.2009 - 29.4.2011

 eversti Mauri Koskela 1.1.2007 - 31.1.2009

 eversti Vesa Kangasmäki 1.8.2004 - 31.12.2006

 eversti Jorma Ala-Sankila 1.8.2002 - 31.7.2004

 eversti Juha Kilpiä 1.10.2000 - 31.7.2002 (1.1.2001 PVKVK)

 everstiluutnantti Pekka Hannukkala 1993 - 2000

 everstiluutnantti Ilkka Tiihonen 1980 - 1981, 1982 - 1993 YK-Koulutuskeskuksen johtaja

 everstiluutnantti Hannu Sinivuori 1969 - 1980

Lähteet

Aiheesta muualla 
Puolustusvoimien Kansainvälisen Keskuksen kotisivut
 

Rauhanturvaaminen
Joukko-osastot
Avro Anson

Avro Anson oli englantilainen kaksimoottorinen kuljetuslentokone, jonka ensilento lennettiin maaliskuussa 1935. Konetyypi ensimmäinen sarjakone valmistui joulukuussa samana vuonna, ja tyyppi otettiin Britannian kuninkaallisten ilmavoimien (RAF) palveluskäyttöön maaliskuussa 1936. Anson oli alun perin meritiedustelukone, jota käytettiin kuitenkin paljon yhteys- ja harjoituspommikoneena. Ansoneita rakennettiin Isossa-Britanniassa 8 138 kappaletta ja Kanadassa 2 882 kappaletta. RAF poisti tyypin käytöstä vuonna 1968.

Konetta käyttivät Australia, Kanada, Egypti, Suomi (3 kpl), Englanti, Grönlanti, Irlanti, Uusi-Seelanti, Etelä-Afrikka, Turkki ja Yhdysvallat.

Suomen ilmavoimat 

Suomen ilmavoimat käytti Ansoneita koulukoneina. Kolme konetta hankittiin 1937 samaan aikaan Blenheim-pommittajien kanssa, ja niiden tarkoituksena oli helpottaa ajanmukaiseen lentokalustoon siirtymistä. Koneilla koulutettiin ohjaajia, tähystäjiä ja radiosähköttäjiä. Tyyppi oli Ilmavoimien ensimmäinen sisäänvedettävällä laskutelineellä varustettu. Viimeinen kolmesta ilmavoimien Ansonista lensi viimeisen lentonsa vuonna 1947, ja se poistettiin kirjanpidosta vuonna 1952.

Tekniset tiedot 
 Valmistaja: Avro
 Voimalaite: Kaksi 350 hv Amstrong Siddeley Cheetah IX -tähtimoottori 
 Kärkiväli: 17,22 m
 Pituus: 12,88 m
 Siipipinta-ala: 38 m² 
 Lentopaino:  4 286 kg 
 Huippunopeus: 303 km/h  
 Lakikorkeus: 5 800 m 
 Lentomatka: 1 250 km 
 Pommeja 224 kg  
 Aseistus 4 × 7,69 mm konekivääriä

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Anson
Brittiläiset tiedustelukoneet
1930-luvun tiedustelukoneet
Brittiläiset koulukoneet
1930-luvun koulukoneet
Ämmänsaari

Ämmänsaari on Suomussalmen kunnan keskustaajama. Taajaman väkiluku vuonna 2005 oli 4 909 ja pinta-ala 8,9 km², josta vettä 0,5 km². Vuoden 2011 tietojen mukaan Ämmänsaaren väkiluku oli 4 454 asukasta.

Maantiede 
Emäjoki lähtee Kiantajärvestä kahtena haarana, Ämmäkoskena ja Jalonkoskena, jotka yhtyvät noin kilometrin kuljettuaan. Näiden jokihaarojen väliin jäävä alue on nimeltään Ämmänsaari. Nykyisin Jalonkoski on padottu suvannoksi ja käytännössä kaikki vesi virtaa Ämmäkoskeen vuonna 1959 valmistuneen voimalaitoksen kautta. Vain tavaraliikenteen käytössä oleva Ämmänsaaren rautatieasema sijaitsee joen pohjoisrannalla.

Historiaa 
1841 Hyrynsalmen kirkkoherra perusti Ämmäkoskeen Ämmän ruukin ja sen ympärille alkoi rakentua asutusta. Järvimalmia raudaksi jalostanut Ruukki työllisti aikoina 1860- ja 1870-luvuilla antoi töitä jopa yli 400 paikkakuntalaiselle.

Ämmänsaaresta tuli kunnan hallinnollinen keskus valtioneuvoston päätöksellä sotien jälkeen ja se kasvoi suuremmaksi kuin sodassa tuhoutunut Suomussalmen kirkonkylä.

Palveluita 
Ämmänsaaressa toimii vuodeosastollinen  Suomussalmen terveysasema, joka kuuluu Kainuun soteen. 1967 valmistunut Ämmänsaaren kirkko on osa Ämmänsaaren seurakuntakeskusta, johon kuuluu myös  1977 rakennettu seurakuntasali muine tiloineen. Keskustassa on lisäksi 1953 rakennettu Ämmänsaaren työväentalo, jossa pidetään muun muassa vappujuhlia ja tansseja. Kylpylähotelli Kiannon Kuohujen yhteydessä toimivat teatteri Retikka ja elokuvateatteri Kino Retikka. Ämmänsaaressa on myös ruokaravintola Kultainen kukko sekä Kiantajärven Jalonniemessä turistipysäyttäjänä Jalonniemi-talo, jonka pihassa sijaitsee Kain Tapperin veistämä Ilmari Kiannon patsas. Se paljastettiin 1974 ja siirrettiin nykyiselle paikalleen 1998. Jalonniemen rannasta on kesäisin laivayhteys Kiannon taiteilijakodin, kahdesti tuhoutuneen Turjanlinnan maisemiin. Laivamatkaan sisältyy opastettu kierros Suomussalmen suurikatsomoinen kesäteatteri on toiminut jo vuosia hieman keskustaajaman eteläpuolella Kaunisniemen mäntykankaalla.

Taivalalanen ja Pitämä 
Taivalalanen ja Pitämä ovat keskustasta noin kilometrin päässä olevia lähiöitä. Niiden asukasluku on 1 545 (2001), ja niissä on sekä kolmikerroksisia kerrostaloja että pientaloasutusta. Taivalalasella sijaitsi peruskoulun ala-aste, joka lakkautettiin 2016 ja koulun oppilaat siirrettiin Ruukinkankaan kouluun. Taivalalasella sijaitsee päiväkoti. Pitämän vieressä sijaitsevalla Akonvaaran niemimaalla on hyvät ulkoilu- ja retkeilymahdollisuudet. Siellä on myös lampi johon on istutettu arvokaloja, esimerkiksi kirjolohta.

Lähteet 

Suomussalmen kylät
Kainuun maakunnan taajamat
Suomen kuntakeskukset
Carl Michael Bellman

Carl Michael Bellman (4. helmikuuta 1740 Tukholma – 11. helmikuuta 1795 Tukholma) oli ruotsalainen runoilija ja muusikko, jota on kutsuttu myös Ruotsin kansallisrunoilijaksi.

Bellman aloitti kirjoittamalla juomalauluja ja satiirisia runoja, ja kääntämällä runoutta saksasta ja ranskasta. Kaikkiaan hän kirjoitti yli 1700 runoa, joista useimmat on sävelletty.

Hänen runoistaan tunnetuimman ryhmän muodostavat vuosina 1790 ja 1791 julkaistut kokoelmat Fredmanin epistoloita (Fredmans Epistlar) ja lauluja (Fredmans Sånger). Niihin Bellman keräsi runoja, joista suuren osan hän oli kirjoittanut jo 1760-luvulla.

Yksittäisistä Bellmanin lauluista tunnetuin on "Ukko Nooa" (Gubben Noach), joka on eräänlainen parodiamukaelma Raamatun Vanhan testamentin pohjalta. Myös Suomessa suosittu kevätlaulu ”Tuuli hiljaa henkäilee” (suomalainen teksti Olli Vuorinen) kuuluu Bellmanin lauluihin (Solen glimmar blank och trind, ep. 48). 

Laulujen melodiat olivat yleensä sovitettuja ajan suosituista sävelmistä ja harvemmin Bellmanin täysin itse säveltämiä.

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla

 Carl Michael Bellmanin "kotisivu". Tekijä Thord Lindé. 
 Bellmanssällskapet.
 Heikki Poroila: Carl Michael Bellmanin sävellystuotanto
 Ruotsalainen boheemi Bellman.  Jyväskylän yliopisto.
 C. M. Fredmanin lauluja ja loiluja: käytetty suomeksi ja Suomenmoahanki sovitettuna 1863. Carl Axel Gottlundin suomentamia ja mukailemia Bellmanin runoja. Kansalliskirjaston kokoelmien kappaleen digitoitu kopio.
 Muutamia käännöksiä C. M. Bellmanin lauluista: ynnä mukailema Ingeborgin valituksesta, ja Yksi Juoma-Laulu. Frenckellin kirjapaino 1837. Suomentanut Johan Fredrik Granlund. 

Ruotsalaiset runoilijat
Ruotsalaiset muusikot
Ruotsalaiset säveltäjät
Vuonna 1740 syntyneet
Vuonna 1795 kuolleet
H’erson

Herson (; ) on runsaan 283 000 asukkaan (2021) kaupunki Ukrainan eteläosassa. Se on Hersonin alueen hallinnollinen keskus, ja alueellisesti merkittävä satama. Kaupunki sijaitsee Dneprjoen rannalla noin 15 kilometriä sisämaahan Mustaltamereltä.

Historia 
Kaupunki perustettiin aiemman venäläisen linnoituksen paikalle vuonna 1778, ja nimettiin Sevastopolin läheisyydessä sijaitsevan Khersonesoksen muinaisen asuinpaikan mukaan. Hersonista tuli perustamisestaan lähtien merkittävä laivanrakentamisen keskus ja satama, josta vietiin erityisesti viljaa ja puutavaraa Eurooppaan. Hersonista tuli entistäkin merkittävämpi vientisatama, kun Dnepr- ja Bugjokien välistä suistoa syvennettiin 1900-luvun alussa ja aiempaa suuremmat rahtialukset pääsivät satamaan.

Ukrainan itsenäisyyssodan (1917–21) aikana kaupunkia hallitsivat vuoroin ukrainalaiset, punaiset, ranskalaiset, puolalaiset ja valkoiset joukot. Herson kärsi merkittäviä vahinkoja toisen maailmansodan aikana. Heinäkuusta 2020 lähtien kaupunki on ollut osa tuolloin perustettua Hersonin piiriä.

Venäläiset valtasivat Hersonin 3. maaliskuuta 2022, kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan.

Talous ja kulttuuri 
Herson on edelleen merkittävä Mustanmeren sekä Dneprjoen vientisatama. Kaupungissa on laivanrakennusteollisuutta ja merkittäviä telakoita. Hersonissa sijaitsee neljä yliopistoa, useita muita ammatillisia oppilaitoksia ja tieteellisiä tutkimuskeskuksia.

Liikenneyhteydet 
Herson on osa Ukrainan rautatieverkkoa, ja kaupungista on päivittäinen junayhteys Ukrainan suurimpiin kaupunkeihin. Hersonin alueella sijaitsee myös Hersonin kansainvälinen lentoasema.

Kuvagalleria

Väestö 
Toisen maailmansodan jälkeen Herson rakennettiin uudelleen. Samalla väestö ukrainalaistui ja kaupungin asukasluku kasvoi nopeasti. Vuonna 2001 väestöstä etnisesti ukrainalaisia oli 76,5 prosenttia ja venäläisiä 19,9 prosenttia. Ukrainalaisista 28,2 prosenttia puhui venäjää äidinkielenään.

Lähteet

Aiheesta muualla

Hersonin alueen kaupungit
Hersonin piiri
Kalevi Pollari

Kalevi Pollari (s. 15. tammikuuta 1958) on suomalainen radiotoimittaja. 

Pollarilla on oma paikkansa Radio Suomen Yöradiossa, jossa hän kunkin vuorokauden varhaisilla alkutunneilla kertoo jonkin tietyn kyseiseen päivään liittyvän tarinan, jonka jälkeen kuullaan enemmän tai vähemmän läheisesti asiaan liittyvä musiikkikappale otsikolla Nuotin vieressä. Pollari toimittaa tai on toimittanut lisäksi Radio Suomessa musiikkiohjelmia kuten Jokaniemen sävelradio, Iskelmäradio, Kersantti Pippuri, Rockradio, Nyrokradio, Nuotin vieressä, Suomi soi ja Kadonneen levyn metsästäjät sekä Yle Radio 1:ssa Muistojen bulevardi.

Pollari antoi monien vuosien ajan vakioveikkausvihjeitä lauantaiaamupäivisin Yle TV2 -kanavan Peliuutisissa. 

Suomalaiset toimittajat
Vuonna 1958 syntyneet
Elävät henkilöt
Matti Närhi

Juha Matti Närhi (s. 17. elokuuta 1975 Viitasaari) on suomalainen arvokisoissa kilpaillut keihäänheittäjä. Närhen urheiluseura oli Viitasaaren Viesti.

Nuorena Närhi oli yksi maailman lupaavimmista keihäänheittäjistä. Hän saavutti hopeaa alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa 1993, alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 1994 ja alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa 1997. Vuonna 1998 Närhi pääsi mukaan ensimmäisiin aikuisten arvokisoihinsa EM-kilpailuihin Budapestiin, jossa hän selviytyi loppukilpailuun ja sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 82,59. Närhi oli yhdessä Aki Parviaisen kanssa syrjäyttänyt vanhat konkarit Kimmo Kinnusen ja Seppo Rädyn Suomen mieskeihäänheiton terävimmältä huipulta.

Närheltä odotettiin paljon vuodelle 1999, mutta epäonnekseen reiden lähentäjä kramppasi kuitenkin juuri ennen Sevillan MM-kilpailuja. Närhi kuitenkin heitti karsinnassa tuloksen 85,05 ja pääsi loppukilpailuun. Lopulta Aki Parviaisen kultamitalijuhliin päättyneen loppukilpailun kolmannessa heitossa Närheltä kuitenkin katkesi akillesjänne ja hän sijoittui 12:nneksi tuloksella 79,47.

Sinnikkäästi Närhi kuitenkin kuntoutti itsensä seuraavalle kesälle, vaikka ei vielä täysin huippukuntoon kerennytkään. Olympiapaikka jäi lunastamatta ja katse oli suunnattu jo seuraavaan kauteen. Myös vuosi 2001 oli vaivoja täynnä, ja kaiken huipennus oli olkapään hajoaminen Edmontonin MM-kilpailujen karsinnan avausheitossa. Närhi harkitsi uransa jatkoa, ja päätti yhdessä valmentajansa Kari Ihalaisen kanssa yrittää vielä kerran ja tavoitteeksi asetettiin Ateenan olympiakisoihin 2004 kaikki tai ei mitään -asenteella. 

Vuosi 2002 menikin olkapäätä parannellessa, ja vielä 2003 heitot jäivät 77 metriin, mutta tärkeintä olikin pitää käsi ehjänä ja kokeilla sen kestävyyttä. Toipumisaikana Närhen nimi pudotettiin pois Suomen Olympiakomitean ja Urheiluliiton tukilistoilta pois. Hän myös valmistui diplomi-insinööriksi. Myös painoharjoittelua piti hieman soveltaa, koska kaksi kertaa leikattu selkä asetti sille omat rajoituksensa.

Talvikausi 2003–2004 meni harjoitellessa viisaasti, ja kevään ensimmäinen kisa Äänekosken sateessa sujui hyvin. Pihtiputaan Keihäskarnevaalit osoittivat Närhen olevan parhaiden vuosiensa vireessä. Keihäs lensi 86,61 metriä ja paikat kestivät ehjinä. Keihäskarnevaalien voitto varmisti olympiapaikan saman tien. Olympialaisissa Närhi selvitti tiensä keihäsfinaaliin ja sijoittui kymmenenneksi tuloksella 80,28.

Saavutukset arvokisoissa 
1993 NEM hopeaa
1994 NMM hopeaa
1997 U23 EM hopeaa
1998 EM 8.
1999 MM 12.
2001 MM kars. (ei tulosta)
2004 OK 10.

Ennätys: 88,24 (1997)

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 

Suomalaiset keihäänheittäjät
Vuonna 1975 syntyneet
Elävät henkilöt
Paavo Cajander

Paavo (Paul) Emil Cajander (24. joulukuuta 1846 Hämeenlinna – 14. kesäkuuta 1913 Helsinki) oli suomalainen runoilija ja kaikkien aikojen työteliäin suomentaja.

Henkilötietoja
Cajanderin vanhemmat olivat nahkuri Frans Henrik Cajander ja Maria Sofia Ylén. Hän tuli ylioppilaaksi 1863 ja valmistui filosofian maisteriksi 1873. Cajander oli Helsingin yliopiston suomen kielen lehtori 1890–1912, oltuaan ensin viran vt. hoitaja 1886–1888. Yliopiston kunniatohtoriksi hänet vihittiin 1907.

Kirjallinen toiminta
Cajander tunnetaan etenkin William Shakespearen näytelmien ensimmäisenä suomentajana. Suomennokset ovat säilyttäneet asemansa uudempien suomennosten rinnalla. Myös J. L. Runebergin Vänrikki Stoolin tarinat tunnetaan parhaiten Cajanderin vuoden 1889 suomennoksena. Suomen kansallislauluna tunnettu Maamme on usein laitettu Cajanderin nimiin, mutta se periytyy Julius Krohnin vuoden 1867 käännöksestä.

Merkittävän työn Cajander teki myös Zacharias Topeliuksen Maamme kirjan suomennostyössä. Hän muokkasi perusteellisesti Johan Bäckwallin suomennosta vuoden 1878 toisesta painoksesta lähtien lukuisissa uusissa painoksissa vuosisadan vaihteeseen asti. Cajanderin suomentama on myös Josef Julius Wecksellin näytelmä Daniel Hjort.

Cajanderin oma tuotanto runoilijana oli niukka ja on pääosin jäänyt unohduksiin. Kansanvalistusseura julkaisi hänen runojaan Valikoima runoelmia -nimisenä kokoelmana Helmiä Suomen runoudesta -teoksen 6. vihkona vuonna 1898 ja A. V. Koskimies toimitti hänen runoistaan teoksen Runoelmia vuonna 1914.

Lähteet

Kirjallisuutta
 
 Kansallinen elämäkerrasto. 4 osa, Malmström, K. R.-R, WSOY 1932

Aiheesta muualla

 Paavo Cajanderin teoksia digitoituna Kansalliskirjaston kokoelmissa.
 Vapaasti ladattavia Paavo Cajanderin e-kirjoja Projekti Lönnrotissa sekä Project Gutenbergissä.
 

Suomentajat
Suomalaiset runoilijat
Vuonna 1846 syntyneet
Vuonna 1913 kuolleet
Guarana

Guarana (Paullinia cupana) on saippuamarjakasvien heimoon kuuluva pieni puu tai pensas, joka on kotoisin Etelä-Amerikasta. Sen kasvualue on pääosin Orinoco-joen varrella Venezuelassa ja Amazon-virran alueella Brasiliassa.

Kasvin nimi tulee guaraní-heimosta, joka on käyttänyt sitä poistamaan nälän tunnetta. Kasvia viljellään koska sitä käytetään virvoitusjuomien valmistuksessa. Kasvissa syötäviä ovat lehdet, mehu ja siemenet. Guaranamassan valmistamiseksi kasvin siemenet korjataan talteen, jauhetaan sekä sekoitetaan veteen ja tärkkelykseen. Näin saadaan massa, joka sitten kuivataan auringossa tai savustetaan kuivaksi.

Guarana sisältää kofeiinia, teobromiinia, teofylliinia ja muita aineosia, joilla on samanlainen piristävä vaikutus kuin kahvilla. Runsas käyttö voi aiheuttaa ylimääräisiä sydämenlyöntejä eli ekstrasystoliaa.

Brasiliassa guaranaan pohjautuvat virvoitusjuomat ovat erittäin suosittuja. 90-luvulta lähtien niitä on myyty myös Portugalissa. Pepsi pyrki, tosin huonolla menestyksellä, Josta-merkkisellä juomalla USAn guaranamarkkinoille. Coca Colalla on Brasiliassa oma merkkinsä, Kuat, mutta paikallisia myyntitilastoja johtavat brasilialaiset merkit kuten AmBev-yhtiön Guaraná Antarctica ja Guaraná Brahma sekä Guaraná Jesus.

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Paullinia cupana 

Saippuamarjakasvit
Viljelyskasvit
Piristeet
Seulonnan keskeiset artikkelit
Ailigas

Ailigas on saamen kieltä ja tarkoittaa pyhää tai tietynmuotoista (pyöreälakista) tunturia. Suomen Lapissa on kolme Ailigas-nimistä tunturia ja kaikki ne ovat Utsjoen kunnassa lähellä kuuluisaa lohivirtaa,  Tenojokea.  

Ylimmäinen Ailigas on Karigasniemellä, lähellä paikkaa missä rajajoki Norjan kanssa muuttuu Teno-nimiseksi. Tämä Ailigas on näyttävä  620 metriä korkea tunturi.  Seuraava Ailigas lähtee jyrkkään nousuun aivan Tenon rannasta, Nuvvus-kylän kohdalta, ja on saanut siitä nimekseen Nuvvus-Ailigas. Sekin on näyttävä tunturi ja korkeutta komeat 535 metriä. Kolmas ja alimmainen Ailigas kohoaa Utsjoen kirkonkylän kotitunturina ja on sisaruksista pienin vain 342 metriä korkea. 

Jokaisen Ailikkaan laella kohoaa TV:n ja muun viestiliikenteen linkkimasto.

Katso myös
 Luettelo Suomen korkeimmista kohdista
 Luettelo Suomen suurimmista prominensseista

Lähteet 

Utsjoen tunturit
Elimistö

Elimistö on kemiallis-fyysillinen kokonaisuus. Elimistöllä tarkoitetaan elinryhmää, organismia tai elimien muodostamaa kokonaisuutta. Elinjärjestelmät muodostuvat samoihin tehtäviin erikoistuneista elimistä, esimerkiksi verenkiertoelimistö muodostuu sydämestä ja verisuonista.

Elimistössä eri elimissä toimivat solut ovat erikoistuneet tiettyyn, yksilön elämän kannalta oleelliseen, tehtävään. Eliön kasvun alussa solut ovat omnipotentteja, eli ne voivat erikoistua minkä tahansa täysikasvuisen yksilön elimen rakentumiseen. Näitä ns. kantasoluja tutkitaan nykyään laajalti.

Elimistön toimintaa ohjaa keskushermosto ja sen osasta varsinkin aivoilla on suuri merkitys.

Katso myös
 Ihmisen elimistöt

Lähteet

Aiheesta muualla 

Anatomia
Systeemit
Seulonnan keskeiset artikkelit
Aguascalientes

Aguascalientes on osavaltio Meksikon keskiosassa. Sen pääkaupunki on Aguascalientes. Osavaltion pinta-ala on 5 618 neliökilometriä ja asukasluku noin 1 270 200 (2014). 

Aguascalientes on ollut olemassa vuodesta 1835 lähtien. Sitä ennen se oli ollut osa Zacatecasin osavaltiota. Aguascalientes jakautuu yhteentoista kuntaan (municipios). Osavaltion asukkaaseen viitataan joskus espanjankielisellä nimellä hidrocálido.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Meksikon osavaltiot
Baja California

Baja California () on Meksikon pohjoisin osavaltio. Se sijaitsee Kalifornian niemimaan pohjoisosassa. Osavaltio rajoittuu lännessä Tyyneen valtamereen, etelässä Baja California Surin osavaltioon, idässä Kalifornianlahteen ja Sonoran osavaltioon sekä pohjoisessa Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltioon. Baja Californiassa on  (2015). Yli 75 prosenttia heistä asuu Mexicalin, Ensenadan ja Tijuanan kaupungeissa. Osavaltion pääkaupunki on Mexicali. Baja Californiasta tuli vuonna 1952 Meksikon 29. osavaltio.

Historia 
Ensimmäiset ihmiset saapuivat niemimaalle yli  sitten. Kolme eri alkuperäiskansaa asuttivat tuolloin aluetta, Cochimít, Guaycurat ja Pericu-heimot. Eurooppalaiset saapuivat Baja Californiaan vuonna 1532 Hernán Cortésin johdolla. Vuonna 1539 Francisco de Ulloa teki tiedusteluretkiä Baja Californian itärannoilla ja huomasi alueen olevan niemimaa, eikä aiemmin luultu saari. Myöhemmin aluetta asuttivat jesuiitat, fransiskaanit ja dominikaanit.

Espanjan siirtokunta California jaettiin kahteen osaan vuonna 1804, jolloin niemimaan eteläosasta tuli Baja California. Entinen pohjoisosa Alta California on kuulunut Yhdysvalloille sitten vuoden 1848.

Maantiede 
Alueeltaan pienellä niemimaalla on varsin rikas maantiede. Vuoristo jakaa niemimaan keskeltä kahtia itä- ja länsiosiin. Vuorten välissä olevat laaksot ovat oivaa maata maanviljelylle. Miedot tuulet Tyyneltä valtamereltä ja kylmä Kalifornianvirta tekevät ilmastosta miellyttävän. El Rosario -joesta etelään, maisema vaihtuu välimerellisestä aavikkoiseen.

Eläimet ja kasvillisuus 
Tyypillisiä puita alueelle ovat jeffreynmänty, sokerimänty ja pinyonmänty. Alueelle tyypillisiä eläimiä ovat matelijat ja nisäkkäistä erityisesti puumat, punailvekset, muulipeurat, jänikset ja oravat. Lintulajeista esiintyy valkopäämerikotkia, maakotkia, jalohaukkoja, tikkoja, mustakondoreita ja variksia.

Hallinto ja politiikka 
Baja Californian osavaltio jakautuu viiteen eri kuntaan, jotka ovat Ensenada, Mexicali, Tecate, Tijuana ja Rosarito.

Väestö 
Suurin osa alueen väestöstä ovat mestizoja, vaikka osavaltiossa on myös 40% valkoisia eurooppalaisia meksikolaisia. Pieniä Guyacurien ja Pericu-alkuperäiskansojen jälkeläisten yhteisöjä on myös olemassa. Mexicalissa on suuri kiinalainen yhteisö, sekä filippiiniläinen yhteisö. Tijuana ja Ensenada toimivat tärkeinä satamina aasialais–amerikkalaisten saapuessa Baja Californian kautta Yhdysvaltoihin.

Vuoden 2010 väestönlaskennassa Baja Californian väestöstä 72,1 prosenttia oli roomalaiskatolisia, 15,1 muita kristittyjä, kymmenen prosenttia ateisteja ja loput muita uskontoja tai määrittelemättömiä.

Koulutus 
Baja Californiassa on yksi Meksikon parhaista koulutusjärjestelmistä. 6–14-vuotiaista peruskoulua käyvistä oppilaista 87 prosenttia käy julkisessa koulussa. Julkinen koulujärjestelmä toimii esikoulusta yliopistoon asti.

Osavaltiossa on 32 yliopistoa, jotka tarjoavat 103 eri ammattitutkintoa.

Katso myös 
 Baja California Sur
 Baja Californian aavikko

Lähteet 

Meksikon osavaltiot
Baja California Sur

Baja California Sur on osavaltio Baja Californiasta etelään, Kalifornian niemimaalla Meksikossa. Lännessä se rajoittuu Tyyneenmereen ja idässä Kalifornianlahteen. Vuonna 2014 Baja California Surin asukasluvuksi arvioitiin noin 741 000. Osavaltion pinta-ala on 73 922 neliökilometriä. Osavaltio jakautuu viiteen kuntaan.

Nykyisen Baja California Surin alueen arvellaan olleen asutettu jo noin 11 000 vuotta eaa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Meksikon osavaltiot
Kalifornian niemimaa

Kalifornian niemimaa () on Meksikon länsiosassa sijaitseva niemimaa. Se on noin 1 300 kilometriä pitkä, 40–200 km leveä. Niemimaa on enimmäkseen aavikkoa ja aroa, jossa kasvaa kaktus- ja agaavemetsää. Eurooppalaiset löysivät Kalifornian niemimaan 1500-luvulla ja luulivat sitä aluksi saareksi. Niemimaalla sijaitsee kaksi Meksikon osavaltiota: Baja California ja Baja California Sur.

Kalifornian niemimaalla elää monia kotoperäisiä eläinlajeja, joita ei ole muualla maailmassa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Meksikon maantiede
Niemimaat
Seulonnan keskeiset artikkelit
Campeche

Campeche on Meksikon osavaltio. Se oli ennen osa Yucatánia, mutta erotettiin 7. elokuuta 1857 omaksi osavaltiokseen. Campechen naapuriosavaltiot ovat Yucatán, Quintana Roo ja Tabasco. Etelässä sillä on yhteistä rajaa Guatemalan kanssa ja lännessä se rajoittuu Meksikonlahteen. Campechen pääkaupunki on Campeche. Muita kaupunkeja osavaltiossa ovat mm. Champotón, Ciudad del Carmen, Escárcega, Bolonchén, Calkiní, Dzitbalché, Hecelchakán, Hopelchén, Lerma, Tenabo ja Sabancuy. 

Osavaltion pinta-ala on 57 924  neliökilometriä ja asukasluku noin 894 100 (2014).

Lähteet

Aiheesta muualla 

Meksikon osavaltiot
Chiapas

Chiapas on osavaltio Meksikon kaakkoisosassa. Sen naapuriosavaltiot ovat Tabasco, Veracruz ja Oaxaca. Idässä se rajoittuu Guatemalaan, ja etelässä on Tyynimeri. 

Chiapasin pinta-ala on 73 289 neliökilometriä ja asukasluku noin 5,2 miljoonaa (2014). Osavaltion pääkaupunki on Tuxtla Gutiérrez.

Muita kaupunkeja ovat muun muassa San Cristóbal de las Casas, Comitán ja Tapachula. Yksi kolmasosa chiapasilaisista on mayoja.

Osavaltiossa toimii poliittinen vastarintaliike EZLN.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Meksikon osavaltiot
Kehäpäätelmä

Kehäpäätelmä on virheellinen päättely, jonka premissin merkitys on sama kuin johtopäätöksen merkitys. Päätelmän pätevyys perustuu oletukseen johtopäätöksen totuudesta. Toisin sanoen kehäpäätelmä on hyväksyttävä vain siinä tapauksessa, että johtopäätös sattuu olemaan tosi. Kehäpäättely ei osoita mitään syitä, miksi kyseistä väitettä olisi pidettävä totena.

Yleinen muoto 

Yksinkertaisimmillaan kehäpäätelmä kuuluu: Koska asia on näin, asia on näin. Kehäpäätelmän yleinen kaava on seuraava:

 A on B:n premissi
 Todisteeksi B:lle esitetään A
 Alkuehdoksi (premissiksi) A:lle esitetään B

Tavallisesti kehäpäätelmät piiloutuvat monimutkaisen esitystavan taakse eikä kehäpäätelmästä ole siksi helppoa antaa selkeää esimerkkiä. Kehäpäätelmässä voi olla myös useampia termejä kuin vain kaksi. Esimerkiksi seuraava päättely on kehämäistä:

 Jos suurin osa ihmisistä pitää jotakin väitettä totena, niin se on tosi.
 Koska suurin osa ihmisistä pitää edellistä väitettä totena, on sen oltava tosi.
 Siis: Jos suurin osa ihmisistä pitää jotakin väitettä totena, niin se on tosi.

Kehäpäätelmä tunnetaan myös latinankielisillä nimillä petitio principii, circulus in probando ja circulus vitiosus.

Esimerkkejä 

Kehäpäätelmiä:
 Tykkään vaniljajäätelöstä, koska se on suosikkimakuni.
 Syytteet ruumiillisen koskemattomuuden loukkauksista ovat varmasti vääriä, koska poliisi ei koskaan tekisi niin.
 Ralph Nader oli paras presidenttiehdokas, koska hän oli selkeästi muita parempi.

Pätevä päätelmä:
 He kiinnittivät Arnold Schwarzeneggerin näyttelemään pääosaa, koska Hollywoodissa ei voida tehdä toimintaelokuvaa ilman suurta tähteä.

Katso myös 

 Ääretön regressio

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Skepdic 
 An academic example 
 Dictionary.com 
 Common Errors in English Usage 
 BegTheQuestion.info 
 Petitio Principii 
 

Argumentaatiovirheet
Seulonnan keskeiset artikkelit
Chihuahua (osavaltio)

Chihuahua [tʃiˈwawa] on pinta-alaltaan Meksikon suurin osavaltio. Sen pinta-ala on 247 455 neliökilometriä ja asukasluku yli 3,7 miljoonaa.

Chihuahua on nimetty pääkaupunkinsa, Chihuahuan mukaan. Osavaltion suurin kaupunki on kuitenkin Ciudad Juárez, jonka asukasluku on noin puolitoista miljoonaa (2004). Chihuahua rajoittuu pohjoisessa Yhdysvaltoihin ja jakautuu 67 kuntaan.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Meksikon osavaltiot
Seqenenre Tao

Seqenenre Tao (myös Seqenera Thot-aa tai Sekenenra Taa) oli Egyptin faarao Thebassa. Hänen hallitusaikansa on epävarma. Hänen arvellaan hallinneen  Seitsemännentoista dynastian aikana noin vuonna 1560 eaa.-1558 eaa. Hän menehtyi väkivaltaisesti joko taistelussa tai hän joutui salamurhan kohteeksi. 

Hän oli faarao Ahmosen:n ja kuningatar Tetisherin poika. Tao:n kuoltua Egyptin faaraoksi nousi hänen poikansa Kamose.

Muumio 

Faarao Seqenenre Taon muumio löydettiin 1881 Deir el Bahrin hautausalueelta. Samaan hautaan oli haudattu 18.dynastian ja 19.dynastian faaraot Ahmose (hänen toinen poikansa), Amenhotep I , Thutmosis I , Thutmosis II , Thutmosis III , Ramses I , Seti I , Ramses II ja Ramses IX.

Egyptin faaraot
Ennen ajanlaskumme alkua syntyneet
Ennen ajanlaskumme alkua kuolleet
Coahuila

Coahuila (Coahuila de Zaragoza) on osavaltio Meksikossa. Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Coahuila on Meksikon kolmanneksi suurin osavaltio, ja sen pinta-ala on . Osavaltio koostuu . Vuonna 2014 osavaltion asukasluvuksi arvioitiin noin .

Coahuilan pääkaupunki on Saltillo, ja muita kaupunkeja ovat osavaltion entinen pääkaupunki Monclova sekä Piedras Negras ja Torreón.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Meksikon osavaltiot
Colima

Colima on yksi Meksikon 32 osavaltiosta. Se sijaitsee maan länsirannikolla ja sen pääkaupunki on Colima. Osavaltio rajoittuu pohjoisessa ja idässä Jaliscoon, etelässä Michoacániin ja lännessä Tyyneen valtamereen. Coliman pinta-ala on 5 625 neliökilometriä ja asukasluku noin 650 555 (2010). Revilla Gigedon saaret Tyynessä valtameressä kuuluvat Coliman osavaltioon. Osavaltio on jaettu kymmeneen kuntaan: Armería, Colima, Comala, Coquimatlán, Cuahtémoc, Ixtlahuacán, Manzanillo, Minatitlán, Tecomán ja Villa de Álvarez.

Osavaltion nimi tulee náhuatlinkielisestä nimestä, jolla kutsuttiin entistä Collimanin kuningaskuntaa. Nimi koostuu náhuatlin sanasta cōlli ’isoisä, esi-isä’ sekä -mān jatkeesta, eli ”paikka, jossa esi-isät hallitsevat”.

Colima on Meksikon neljänneksi pienin osavaltio, ja sen inhimillisen kehityksen indeksi on korkea.

Maantiede

Maastonmuodot 
Colimassa on suuri tulivuori, Volcán de Colima, joka sijaitsee Coliman ja Jaliscon osavaltioiden rajalla. Tulivuori on osa toisen vuoren, Nevado de Colima, kanssa luonnonsuojelualuetta, jota kutsutaan jälkimmäisen nimellä. Huolimatta tulivuoren aktiivisuudesta, maatalouden kehitys on jatkunut ympäröivällä alueella. Osavaltiossa on kaksi avaraa lahtea: Manzanillo ja Santiago, kuten myös Revillagigedon saaristo. Coliman suurimmat joet tulevat Jaliscosta. Rannikkoalueella sijaitsevat laguunit Potrero Grande, Miramar, San Pedrito, Alcuzahe, Amela ja Cuyutlán, joka on erittäin suolapitoinen.

Ilmasto 
Coliman osavaltiossa on trooppinen kuivan talven ilmasto, lukuun ottamatta vuoria, joissa on semitrooppinen kuivan talven ilmasto, ja Tecománin tasankoa, jossa on trooppinen puolikuiva ilmasto. Osavaltion vuoden keskimääräinen lämpötila on 28 °C astetta ja se vaihtelee korkeimmillaan 38 °C ja matalimmillaan 12 °C välillä. Vuosittainen keskimääräinen sademäärä on 983 millimetriä.

Kulttuuri

Gastronomia 
Suosituimpiin ja osavaltion tyypillisiin ruokiin kuuluvat sopitot – pienet tostada-tortillat, joiden päällä on picadillo-tyyliin tehtyä lihaa ja paljon kastiketta. Pozole (keitetty maissi) sianlihan kanssa on perinteinen välipala. Atsteekit valmistivat pozolea alun perin ihmislihasta, mutta se korvattiin porsaanlihalla, kun kannibalismi kiellettiin. Muita tyypillisiä ruokia ovat tatemado, pepena ja cuachala. Comala on tunnettu maitotuotteiden, kuten juustojen ja kerman valmistuksesta.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Meksikon osavaltiot
Durango

Durango (virallinen nimi espanjaksi: Estado Libre y Soberano de Durango) on osavaltio Meksikossa. Vuonna 2014 osavaltion asukasluku oli noin 1,7 miljoonaa. Myös osavaltion pääkaupunki on nimeltään Durango. Osavaltion pinta-ala on 123 451 neliökilometriä, joten se on Meksikon neljänneksi suurin osavaltio. Durango jakautuu 39 kuntaan.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Meksikon osavaltiot
México (osavaltio)

Estado de México eli Méxicon osavaltio on osavaltio Meksikossa. Se rajoittuu pohjoisessa Hidalgoon, idässä Tlaxcalaan ja Pueblaan, etelässä Morelosiin ja Guerreroon sekä lännessä Michoacániin. Sen itäinen osa ympäröi liittovaltion pääkaupunki Méxicoa kolmelta puolelta.
Osavaltion pinta-ala on 22 357 neliökilometriä ja asukasluku noin 16,6 miljoonaa (2014). Estado de México on Meksikon väkirikkain osavaltio. Sen pääkaupunki on Toluca.

Maantiede 

Osavaltio sijaitsee maan keskusylängöllä (Mesa Central), keskimäärin yli kolmen kilometrin korkeudella merenpinnasta. Sen ilmasto on viileä, maaperä rehevää ja sateet runsaita.

Osavaltion pohjoisosa on tasankoa ja kukkuloita, etelässä on rotkoja ja vuoria, idässä on tulivuoria, lännessä vuoria ja kukkuloita. Keskiosassa on laakeita laaksoja. Osavaltion jokia ovat Lerma, Tula,  Moctezuma ja Pánuco. Eräillä alueilla ei ole lainkaan vesistöjä.

Miljoonat monarkkiperhoset talvehtivat alueella. Niiden suojelemiseksi perustettu Mariposa Monarcan biosfäärialue  sijaitsee Michoacánin ja Estado de Méxicon alueella. Se on Unescon maailmanperintökohde.

Osavaltiossa on yhdeksän kansallispuistoa.

Historia 
Meksikon laaksossa on ollut asutusta ainakin 5000-luvulta eaa. Siellä on kehittynyt monia kulttuureja, joista tunnetuimpia olivat olmeekit ja tolteekit. Teotihuacán rakennettiin vuosina 100-600 ja siitä tuli mesoamerikan kulttuurillinen, kaupallinen ja uskonnollinen keskus. Asteekit vaelsivat alueelle 1200-luvulla ja ottivat vallan. Sitten saapuivat espanjalaiset.

Talous 
Väkirikkaassa osavaltiossa on monenlaista teollisuutta: siellä tuotetaan 
elintarvikkeita, koneita, elektroniikka, kemikaaleja, tekstiileitä ja paperia. Estade do Méxiconssa toimivia yrityksiä ovat Chrysler, Ford, Nissan, Hoechst, Pfizer ja Motorola. Maailmanperintökohteet ja kansallispuistot tuovat matkailijoita. Maatiloilla kasvatetaan vihanneksia ja hedelmiä sekä viljaa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Meksikon osavaltiot
Guanajuato

Guanajuato (virallinen nimi espanjaksi Estado Libre y Soberano de Guanajuato) on osavaltio Meksikossa. Myös sen pääkaupunki on nimeltään Guanajuato. Guanajuaton naapuriosavaltiot ovat San Luis Potosí, Querétaro, Michoacán ja Jalisco.

Osavaltion pinta-ala on 30 608 km² ja vuoden 2014 väkiluku noin 5,8 miljoonaa.

Osavaltion talous on pitkään hyötynyt maailman rikkaimpiin kuuluvista hopeakaivoksista.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Meksikon osavaltiot
La Paz (täsmennyssivu)

La Paz () voi tarkoittaa seuraavia:

Paikkoja

Argentiina
 La Paz (Entre Ríos), kaupunki Entre Ríosin maakunnassa, Argentiinassa
 La Paz (Mendoza), kaupunki Mendozan maakunnassa, Argentiinassa
 La Pazin departementti (Catamarca) Catamarcan maakunnassa, Argentiinassa
 La Pazin departementti (Mendoza) Mendozan maakunnassa, Argentiinassa

Bolivia
 La Paz, Bolivian hallinnollinen pääkaupunki
 La Pazin departementti (Bolivia)

Costa Rica
 La Paz (Costa Rica), vesiputous Costa Ricassa

El Salvador
 La Pazin departementti (El Salvador)

Espanja
 La Paz (Madrid), kaupunginosa Madridissa, Espanjassa
 La Paz (Cádiz), kaupunginosa Cádizin kaupungissa, Espanjassa
 La Paz (Granada), kaupunginosa Granadan kaupungissa, Espanjassa
 Torrero - La Paz, alue Zaragozan kaupungissa, Espanjassa

Filippiinit
 La Paz (Abra), kunta Abran maakunnassa, Filippiineillä
 La Paz (Agusan del Sur), kunta Agusan del Surin maakunnassa, Filippiineillä
 La Paz (Leyte), kunta Leyten maakunnassa, Filippiineillä
 La Paz (Tarlac), kunta Tarlacin maakunnassa, Filippiineillä
 La Paz-Lapuz, kaupunginosa Iloilo Cityn kaupungissa, Filippiineillä

Honduras
 La Paz (Honduras), kaupunki La Pazin departementissa, Hondurasissa
 La Pazin departementti (Honduras)

Meksiko
 La Paz (Baja California Sur), kaupunki Baja California Surin osavaltiossa, Meksikossa
 La Pazin kunta (Baja California Sur), kunta Baja California Surin osavaltiossa, Meksikossa
 La Paz (Chihuahua), kaupunki Chihuahuan osavaltiossa, Meksikossa
 La Paz (Coahuila), kaupunki Coahuilan osavaltiossa, Meksikossa
 La Paz (Michoacán), kaupunki Michoacánin osavaltiossa, Meksikossa
 La Paz (Nuevo León), kaupunki Nuevo Leónin osavaltiossa, Meksikossa
 La Paz (Oaxaca), kaupunki Oaxacan osavaltiossa, Meksikossa
 La Paz (México), kunta Méxicon osavaltiossa, Meksikossa

Uruguay
 La Paz (Canelones), kaupunki Canelonesin departementissa, Uruguayssa
 La Paz (Colonia), kylä Colonian departementissa, Uruguayssa

Yhdysvallat
 La Paz (Indiana), kaupunki Indianan osavaltiossa, Yhdysvalloissa
 La Pazin piirikunta Arizonan osavaltiossa, Yhdysvalloissa
 La Paz (Arizona), aavekaupunki Arizonan osavaltiossa, Yhdysvalloissa

Henkilöitä 

 Sonia de la Paz (s. 1949), kuubalainen koripalloilija

Muita merkityksiä 

 La Paz, yhdysvaltalainen ravintolaketju
Rick Random

Avaruusetsivä Rick Random on kuvitteellinen sarjakuvahahmo, jonka tunnetuin piirtäjä on Ron Turner.

Ron Turner ihaili suuresti Dan Daren piirtäjää Frank Hampsonia ja hän tarttui innokkaasti tilaisuuteen, kun sai alkaa piirtää vakituisesti avaruusseikkailusarjaa "Space Detective – Rick Random" lehteen Super Detective Library (SDL).  Turner oli aikaisemmin piirtänyt sarjaa "Space Ace" Lone Star –lehteen, ja Rick Random perikin piirteensä pitkälti tämän sarjan sankarilta, kersantti Bill Craigilta; tukan väri tosin vaihtui tummasta vaaleaan.

Rick Random suoritti ensiesiintymisensä vuonna 1954 tarinassa Crime Rides the Spaceways (SDL  n:o 37), suomeksi "Kostaja avaruuslaivassa" Korkeajännityssarjassa 24/1954. Rick on Planeettain rikostutkimuskeskuksen johtaja (Head of the Interplanetary Bureau of Investigation, I.B.I.).

Rick Randomilla on seikkailuissaan usein apunaan kaunis naispuolinen apuri Andi Andrews ja vastustajanaan jokin hullu tiedemies. Hän myös usein ratkoo murhatapauksia oikean etsivän tapaan runsaasti tupakoiden. Vaikka seikkailut tapahtuvatkin tulevaisuudessa, sekä hahmot että asenteet ovat hyvin 50-lukulaisia.

Conrad Frost ja tieteiskirjailija Harry Harrison kirjoittivat Rick Random -tarinat.

Rick Randomin toinen vakiopiirtäjä Bill Lacey piirsi Rick Randomin lisäksi sarjoja Mustanaamio (Blackshirt) ja John Steel, joita myös julkaistiin suomalaisessa Korkeajännityssarjassa.

64-sivuisia Rick Random –sarjakuvia julkaistiin viisi vuotta. Britanniassa 60-luvulle tultaessa tulevaisuusseikkailut saivat väistyä menneisyyden sankaritarinoiden, sotasarjojen tieltä. Battler Britton alkoi loputtoman ilmataistelunsa Britannian puolesta, taistelut saksalaisia vastaan jatkuivat ikuisesti. Näin tapahtui myös suomalaisessa Korkeajännitys-lehdessä.

Vuonna 1978 science fiction -sarjakuvaa julkaisevan 2000AD -lehden erikoisnumerossa uusittiin vanha Rick Random -seikkailu "SOS From Space". Seuraavana vuonna samassa lehdessä ilmestyi kokonaan uusi jatkoseikkailu "The Riddle Of The Astral Assassin" Ron Turnerin piirtämänä lähes 20 vuoden tauon jälkeen. Rick Randomin paluu jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä lukijat olivat tottuneet paljon synkempiin tulevaisuusvisioihin Judge Dreddin tyyliin. Rick Random näytti seikkailevan tulevaisuudessa, mutta todellisuudessa hän eli 1950-luvulla.

Ron Turner piirsi sarjakuvia kuolemaansa saakka ja kuoli 76-vuotiaana 19. joulukuuta 1998.

Rick Randomia on julkaistu Suomessa uudelleen Korkeajännityksen erikoisnumeroissa.

Nykykatsojalle sarjan alkuperäisen iän kertoo eritoten se, että sarjan hahmot tupakoivat runsaasti aikakauden tavan mukaan.

Rick Random Korkeajännityssarjassa

Katso myös 

 Battler Britton
 Korkeajännitys
 Jet-Ace Logan

Aiheesta muualla 

 Pelkoa ja inhoa avaruudessa

Science fiction -sarjakuvat
Korkeajännitys
Random, Rick
Suomen puolustuspolitiikka

Puolustuspolitiikka on Suomessa määritetty kattamaan maanpuolustuksen tehtäviä ja yleisjärjestelyjä koskevaa päätöksentekoa ja poliittista ohjausta. Lisäksi siihen luetaan osallistuminen kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta ylläpitäviin sotilaallisiin toimiin.

On huomattava, että eri maat määrittelevät puolustuspolitiikan eri tavoin johtuen pääasiallisesti erilaisista historiallisista kokemuksista. Esimerkiksi yhdysvaltalainen tai englantilainen käsitteistö ei noudata mannereurooppalaista tai pohjoismaista käytäntöä, koska tarvetta oman maa-alan konkreettiseen puolustamiseen ei siellä ole ollut pitkään aikaan. Englanninkielessä puolustuspolitiikka (defence policy) onkin jo kauan tarkoittanut yleisesti sotilaspolitiikkaa ja puolustus on voitu suorittaa kaukana kotimaasta ja myös hyökkäyksellisin keinoin "kansallisten etujen puolustamisena".

Puolustuspoliittinen päätöksenteko Suomessa 

Sodanjälkeisessä Suomessa puolustuspoliittinen päätöksenteko on ollut vahvasti hallituksen ja eduskunnan käsissä. Perusratkaisuja valmisteltiin ensin vuosina 1945-1949 toimineessa puolustusrevisiokomiteassa, johon kuului kansanedustajia, upseereita ja eräitä vasemmistopuolueiden yliedustusta tasapainottaneita jäseniä. Puolustusneuvosto aloitti toimintansa vuonna 1958 ja sai merkittävän roolin kokonaismaanpuolustuksen toimintojen johdossa. Sen jäseninä oli keskeisiä ministereitä, upseereita ja muutamia muita puolustusvalmistelujen kannalta tärkeitä henkilöitä.

Puolustusvoimien rahoitusongelmat ja voimistunut puolustuskritiikki antoivat aiheen parlamentaaristen puolustuskomiteoiden käytölle maanpuolustuksen kehittämisohjelmien linjaukseen. Lähes kaikkien puolueiden edustus takasi valmistelutyön laajapohjaisuuden, ja sen tarkoituksena oli eduskunnan sitouttaminen komiteoiden esityksiin. Komiteoiden suosittelemat rahoitusohjelmat eivät kuitenkaan toteutuneet täysimääräisinä, eivätkä kaikki osapuolet olleet tyytyväisiä puolustuskomiteoiden taipumukseen puuttua turvallisuuspoliittisiin linjauksiin.

Kolmas parlamentaarinen puolustuskomitea vuonna 1981 jäi sarjan viimeiseksi. Sitten kokeiltiin puolustuspoliittisia toimikuntia, joilla ei ollut parlamentaaristen puolustuskomiteoiden kaltaista poliittista painoa. Vuonna 1995 valtaan noussut laajapohjainen hallituskokoonpano ei enää antanut puolustuspoliittista valmistelua pois käsistään. Kaksi turvallisuus- ja puolustuspoliittista selontekoa (1997 ja 2001) valmisteltiin hyvin hallituskeskeisesti. Puolustusneuvoston lakkauttaminen ja korvaaminen ministerivaliokunnalla ja puolustusministeriöön keskitetyllä valmisteluorganisaatiolla liittyi omaksuttuun hallituskeskeiseen linjaan. Vuosien 2005 ja 2009 selonteot jatkoivat samalla linjalla.

Katso myös 
 Turvallisuuspolitiikka
 Suomen Puolustusvoimat

Lähteet 

Turvallisuuspolitiikka
Suomen politiikka
Suomen puolustusvoimat
Tietorakenne

Tietorakenne on tietojenkäsittelyssä esiintyvä termi, joka tarkoittaa tapaa säilöä ja käsitellä dataa tietokoneella tyypillisesti tietokoneen muistissa tietokoneohjelman suorituksen aikana. Tiedostoihin tallennetun tiedon järjestämisestä (siirtäminen, pysyvä säilytys) käytetään termiä tiedostomuoto. Säilömistä tai toiselle koneelle siirtämistä varten tietorakenteet on serialisoitava tarkoitukseen sopivassa muodossa.

Taustaa 
 
Algoritmit riippuvat tietorakenteiden suunnittelusta. Tietorakenteen vaihtaminen ei vaikuta algoritmin oikeellisuuteen, mutta se voi tarjota vaihtoehtoja ja vaikuttaa operaatioiden tehokkuuteen, jolloin suorituskyky voi parantua dramaattisesti. 

Matematiikassa muuttujat luokitellaan tiettyjen tärkeiden piirteiden mukaan, josta esimerkkinä jakaminen reaali- ja kompleksilukuihin tai joukkoihin arvoja. Luokittelu on vähintään yhtä tärkeää tietojen käsittelyssä ja muuttujilla, vakioilla, lausekkeilla ja aliohjelmilla on tietty tyyppi. Tyyppien lisäksi yleiskäyttöisen ohjelmointikielen on tarjottava menetelmä koostaa tietoa rakenteisiin. Rakenteet voivat vaihdella yksinkertaisista monimutkaisiin ja ne voivat olla kiinteitä tai dynaamisesti muodostettuja.

Taulukko on yksi tunnetuimmista tietorakenteista koska monissa kielissä kuten Fortran ja ALGOL se on ainoa eksplisiittisesti saatavilla oleva tietorakenne. Taulukko on homogeeninen tietorakenne, joka koostuu komponenteista, jotka ovat kaikki samaa tyyppiä (perustyyppi). Taulukkoa voi käyttää hajasaantina ja jokaiseen elementtiin voi lukea ja kirjoittaa missä tahansa järjestyksessä. Taulukossa yksittäiseen elementtiin viitataan indeksillä, joka voi olla eri tyyppiä kuin taulukon perustyyppi.

Monissa tapauksissa tarvitaan tietojen yhdistelmää esimerkiksi koordinaattijärjestelmä voi vaatia pisteelle kahta numeroa ilmaistuna tai luonnolliseen henkilöön voidaan liittää etu- ja sukunimi, syntymäpäivä ja niin edelleen. Yhdistelmätyypistä käytetään tietojenkäsittelyssä termiä tietue. Eri yhdistelmätyyppejä voi muodostaa kielestä riippuen muun muassa struct tai tuple -tyyppeinä, joissa ensimmäisessä jäsenkentät ovat nimettyjä kun taas jälkimmäisessä ne eivät ole: tämä vaikuttaa tietojen käsittelyn helppouteen.

Joukko on taulukon ja tietueen ohella perustava käsite, joka voi sisältää x kappaletta muun tyyppistä elementtiä.

Tietorakenteita 
 pino
 jono
 pakka
 rengaspuskuri
 taulukko
 linkitetty lista
 puu
 hajautustaulu

Spatiaaliset tietorakenteet 
Spatiaalinen tietorakenne on sellainen tietorakenne, jossa määrätyn etäisyysmitan perusteella lähimmän alkion hakeminen on tehokasta. Spatiaalisia tietorakenteita euklidiseen avaruuteen ovat 3D-grafiikassa paljon käytetyt bsp-puu ja kd-puu.

Katso myös 
 tiedosto
 tiedostomuoto
 tiedostojärjestelmä
 Luokka (ohjelmointi)

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Type Theory

Kirjallisuutta 
 
 

Tietojenkäsittelyteoria
Tietorakenteet
Hidalgo

Hidalgo on osavaltio Meksikossa. Se on nimetty meksikolaisen itsenäisyystaistelija Miguel Hidalgon mukaan. Osavaltio sijaitsee kokonaan sisämaassa ja sen pinta-ala on  20 846  neliökilometriä ja asukasluku noin 2,8 miljoonaa. Osavaltion pääkaupunki on Pachuca.  Osavaltio jakautuu 74 kuntaan.

Lähteet 

Meksikon osavaltiot
Jalisco

Jalisco on osavaltio Meksikossa. Sen pinta-ala on 79 085 neliökilometriä, mutta joidenkin kuntien omistuksesta on kiistaa Jaliscon ja sen naapuriosavaltioiden välillä. Jaliscon naapuriosavaltiot ovat Nayarit, Zacatecas, Aguascalientes, San Luis Potosí, Guanajuato, Colima ja Michoacán. Lännessä osavaltio rajoittuu Tyyneen valtamereen. Jaliscon asukasluku on noin 7,3 miljoonaa.

Osavaltion pääkaupunki on Guadalajara, joka yhdessä Tonalán, Tlaquepaquen, Tlajomulcon ja Zapopanin kanssa muodostaa Guadalajaran metropolialueen. Jalisco tunnetaan mm. mariachi-musiikin syntymäpaikkana. Osavaltio jakautuu 124 kuntaan.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Meksikon osavaltiot