Luettelo Douglas Waltonin argumenttiskeemoista

Tämä on luettelo Douglas Waltonin argumenttiskeemoista. Douglas Walton oli kanadalainen akateemikko, joka tutki teoksissaan argumentaation luonnetta. Argumenttiskeemat ovat erilaisia tapoja tukea väitteitä perusteluilla.

Argumenttiskeemat 
 Asiantuntijaan vetoaminen: Onko henkilö asiantuntija kyseisellä alalla?
 Populaarisuus: Onko relevanttia olettaa tiedon yleisyyden perusteella argumentin uskottavuus?
 Analogia: Onko X:n ja Y:n välillä samankaltaisuutta merkitsevällä tarkkuudella?
 Korrelaatiosta kausaatioon: Onko X:n ja Y:n välillä todella vastaavuutta, vai voiko jokin esim. Z selittää X:n ja Y:n välisen näennäisen korrelaation?
 Kalteva taso: Johtaako premissi  X0:sta todella X1:een, X2:een ja lopulta loppupäätelmä Xn saakka?
 Suora Ad Hominem: X:n karaktääri on arveluttava.
 Epäsuora Ad Hominem: x esittää argumentin, jonka konkluusio on X.
 Kielellinen luokittelu: X:lla on ominaisuus Y (instanssi-premissi), kaikki joilla on ominaisuus Y, on myös ominaisuus Z (luokittelu-premissi), konkluusio: X:lla on ominaisuus Z.
 Seurauksiin vetoaminen: Jos X esiintyy, niin hyvät / huonot seuraukset Y todennäköisesti seuraavat.
 Sitoumukseen vetoaminen: X on sitoutunut Y:hyn.

Asiantuntijaan vetoaminen 

Asiantuntija-asema-premississä oletetaan, että henkilö X on sellaisessa asemassa, että häntä voidaan pitää asiantuntijana sen suhteen, onko asia Y tosi vai epätosi.

Asiantuntijalausunto-premississä oletetaan, että asiantuntija-asema-premissin täyttyessä X on myös todella sanonut, että asia Y on tosi tai epätosi.

Konkluusio: näiden premissien pohjalta voidaan päätellä, että Y todennäköisesti on totta tai epätotta. Esimerkki: suhteellisuusteorian luoja Albert Einstein on todennut, että aika ja avaruus muodostavat yhden kokonaisuuden; aika-avaruuden. Hänen asiantuntijuutensa perusteella voimme olettaa tämän olevan totta.  

Asiantuntijaan vetoamisesta voidaan esittää seuraavaa kritiikkiä. Onko X aidosti luotettava ja uskottava niin henkilönä kuin asiantuntijana alalla, johon Y kuuluu ja onko hän todella antanut kyseisen lausunnon. Onko X:n lausunto yhteensopiva muiden alan asiantuntijoiden kanssa ja perustuuko se todisteisiin. (Pajunen 2017.)

Populaarisuus 

Yleisyys-premississä oletetaan, että X on yleisesti totena pidetty tai yleinen käytäntö.

Suosittelu-premississä oletetaan, että jos X on yleisesti totena pidetty tai yleinen käytäntö, niin asiaa X voidaan suositella.

Konkluusio: asiaa X voidaan suositella tai X on hyväksyttävä. Esimerkki: Suomessa poimitaan paljon marjoja ja sieniä metsistä. Marjojen ja sienien poimiminen metsistä on Suomessa hyväksyttävää.

Kritiikkinä voidaan kysyä millä perusteella esitetään, että X on yleisesti totena pidetty sekä seuraako yleisesti totena pidetystä se, että X on hyväksyttävä tai tosi. Onko siis relevanttia olettaa tiedon yleisyyden perusteella argumentin uskottavuus. Jotta populaarisuus-skeemaa voidaan käyttää, pitää näihin kysymyksiin voida vastata kyllä. (Pajunen 2017.) Esimerkki tapauksesta, jossa tämä ei toteudu: on yleistä, että tupakoitsijat heittävät tumppinsa maahan mutta sitä ei voida kuitenkaan suositella.

Analogia-skeema 

Samankaltaisuus-premississä oletetaan, että X on samankaltainen kuin Y.

Perusta-premississä  Z on tosi tai epätosi X:ssä 

Konkluusio: Z on tosi tai epätosi myös Y:ssä. Esimerkki: Suomen ja Ruotsin pohjoisosat ovat niin samankaltaisia, että Suomen Lapin matkailunedistämissuunnitelma toimisi myös Pohjois-Ruotsissa.

Kritiikkinä voidaan esittää, onko X:n ja Y:n välillä samankaltaisuutta merkitsevällä tarkkuudella vai ovatko ne erilaisia sellaisessa suhteessa, joka vaikuttaisi asiaan. Onko todellakin niin, että Z on tosi (epätosi) lähtökohdassa X. Onko olemassa vertailukohtaa, joka olisi samankaltainen kuin lähtökohdassa X mutta, jossa Z on epätosi (tosi). (Pajunen 2017.)

Korrelaatiosta kausaatioon 

Korrelaatio-premississä X:n ja Y:n välillä on positiivinen korrelaatio.

Konkluusio: X aiheuttaa Y:n. Esimerkki: liiallinen syöminen aiheuttaa ylipainoa.

Kritiikkinä voidaan esittää, onko X:n ja Y:n välillä todella vastaavuutta vai onko korrelaatio sattumaa tai voiko olla jokin muu syy (Z), joka aiheuttaa X:n ja Y:n näennäisen korrelaation? Esimerkiksi jäätelönsyönnin ja hukkumisten välinen korrelaatio on kesän aiheuttama harha. (Pajunen 2017.)

Kaltevan tason skeema 

Aloitusaskel-premississä X0 on mahdollisesti kannatettava ehdotus. 

Rekursio-premississä X0:sta seuraa todennäköisesti X1, josta seuraa X2 ja niin edelleen, aina Xn saakka.

Lopputulos-premissi on Xn on epätoivottava (toivottava) tulos.

Konkluusio: X0 pitää estää (edistää). Esimerkki: kannabiksen polttaminen johtaa lopulta kovien huumeiden suonensisäiseen käyttöön. Kannabista ei pidä laillistaa.

Kriittisinä kysymyksinä voidaan esittää mitä ovat askeleet aloitusaskeleen ja lopputuloksen välillä, mitä on oletettava, että seuraukset tosiasiassa seuraavat toisiaan ja mitkä ovat heikkoja lenkkejä ketjussa. On huomioitava, että usein kaltevan tason argumenttia käytetään tavalla, joka ei kestä kritiikkiä. (Pajunen 2017.)

Suora Ad hominem 

Henkilökohtaisuus-premissi: X:n karaktääri, luonteenpiirre tai persoona on epäilyttävä.

Konkluusio: X:n argumentti ei ole hyväksyttävä. Esimerkki: patologinen valehtelija ei ole luotettava todistaja oikeudessa.

Kritiikkinä voidaan kysyä, onko X:n karaktääri todella arveluttava, onko luonteenpiirre todella olennainen asianomaisen argumentin kannalta, missä määrin premissi heikentää argumenttia. Useimmiten henkilöön käyvät argumentit eivät ole päteviä ja niitä tulee käyttää varoen. (Pajunen 2017.)

Epäsuora Ad hominem 

Argumentti-premississä x esittää argumentin konkluusiolla X.
Epäjohdonmukainen sitoumus, jossa x on sitoutunut X:n vastakohtaan käyttäytymisensä tai tilanteen nojalla 
Uskottavuus-premissi: edellisten premissien nojalla x ei ole uskottava

Konkluusio: x:n argumentti ei ole uskottava. Esimerkki: poliitikko sanoo ryhtyvänsä toimiin ilmastonmuutoksen estämiseksi, jos hänet valitaan uudelleen. Poliitikko on edellisellä vaalikaudella tukenut kivihiiliteollisuutta, joten poliitikon väite ei ole uskottava.

Kriittisiä kysymyksiä: onko todisteita ensimmäisen premissien tueksi, onko toisen premissin käyttäytymiselle vaihtoehtoista selitystä, josta ei seuraa epäjohdonmukai-suutta, onko x:n uskottavuus merkittävä tekijä argumentin kannalta, onko x kyseen-alainen henkilönä vai ainoastaan hänen argumenttinsa. (Pajunen 2017.)

Kielellinen luokittelu 

Instanssi-premississä X:llä on ominaisuus Y.

Luokittelu-premississä kaikki, joilla on ominaisuus Y, on myös ominaisuus Z.

Konkluusio: X:lla on ominaisuus Z. Esimerkki: vesinokkaeläin on nisäkäs. Nisäkkäät synnyttävät eläviä poikasia. Vesinokkaeläin on nisäkäs, joten se synnyttää eläviä poikasia.

Kriittisiä kysymyksiä: mitä todisteita on sille, että X:llä on ominaisuus Y, onko luokittelu stipulatiivinen (sopimukseen perustuva määritelmä) vai onko sille todisteita. 

(Pajunen 2017.) Esimerkkitapauksessa on sopimukseen perustuva luokittelu, johon poikasensa muniva vesinokkaeläin tekee poikkeuksen.

Seurauksiin vetoaminen 

Premissi: Jos X esiintyy, niin todennäköisesti hyvät (huonot) seuraukset Y seuraavat. 

Konkluusio: X tulisi saattaa voimaan ja tavoitella hyviä seurauksia Y tai X:ää ei tulisi tavoitella ja välttää huonot seuraukset Y. Esimerkki: henkilön tulisi mennä nukkumaan ajoissa, jotta hän olisi seuraavana päivänä pirteä.

Kriittiset kysymykset: Kuinka todennäköisesti X:stä seuraa Y, onko todisteita siitä, että X:stä seuraa Y, voiko X:stä seurata muita asioita Z, jotka vaikuttaisivat seurausten arviointiin. (Pajunen 2017.)

Sitoumukseen vetoaminen 

Sitoumus-premissi: X on sitoutunut Y:hyn.

Sitoumuksen seuraus -premissi: Yleisesti voidaan päätellä, että jos henkilö on sitoutunut Y:hyn, hän on sitoutunut myös Z:aan.

Konkluusio: X on sitoutunut Z:aan. Esimerkki: päättäjä on sitoutunut parantamaan vanhusten hoitoa, joten päättäjä on myös sitoutunut nostamaan hoitajamitoitusta hoivakodeissa.

Kriittiset kysymykset: onko henkilö todella sitoutunut Y:hyn ja onko niin, että hän on sitoutunut myös seuraavaan ajatukseen Z. (Pajunen 2017.)

Lähde 
Pajunen, J. 2017. Kriittinen ajattelu ja tieteellinen kommunikaatio. Luentomateriaali. Jyväskylän avoin yliopisto. [Viitattu 24.9.2020.]

Argumentointi