Tasa-arvo Suomessa

Tasa-arvo on Suomessa turvattu Suomen perustuslaissa, jonka 6 § 2 momentti sanoo: ”Ketään ei saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan sukupuolen, iän, alkuperän, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella”. Sen lisäksi Suomessa on säädetty erillinen Laki naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta, jonka ensimmäinen artikla sanoo lain tarkoituksesta seuraavaa:

"Tämän lain tarkoituksena on estää sukupuoleen perustuva syrjintä ja edistää naisten ja miesten välistä tasa-arvoa sekä tässä tarkoituksessa parantaa naisten asemaa erityisesti työelämässä. Lain tarkoituksena on myös estää sukupuoli-identiteettiin tai sukupuolen ilmaisuun perustuva syrjintä."

Tasa-arvo suomalaisessa politiikassa 
Suomi on ensimmäinen maa, joka myönsi naisille täydet poliittiset oikeudet. Suomalaiset naiset saivat äänioikeuden vuonna 1906, ja samalla suomalaisille naisille annettiin oikeus asettua ehdolle eduskuntavaaleissa. Suomen ensimmäinen naispuolinen ministeri Miina Sillanpää aloitti apulaissosiaaliministerinä vuonna 1926. Tarja Halonen toimi Suomen ensimmäisenä naispuolisena presidenttinä vuosina 2000–2012. Halonen on yhä ainoa naispuolinen presidentti Suomen kahdestatoista presidentistä.

Anneli Jäätteenmäki toimi Suomen ensimmäisenä naispuolisena pääministerinä vuonna 2003. Naispääministereitä Suomessa on ollut kolme: Anneli Jäätteenmäki, Mari Kivimäki ja Sanna Marin.

Suomen tasa-arvohaasteita 
Suomea pidetään yhtenä maailman tasa-arvoisimmista maista, ja monessa suhteessa Suomi onkin toiminut tasa-arvon edelläkävijänä ja suunnannäyttäjänä. Suomessa kuitenkin riittää vielä paljon työtä tasa-arvon edistämiseksi.

Sukupuolittunut väkivalta 
Suomi on yksi Euroopan vaarallisimmista maista naisille väkivaltatilastojen mukaan. Vuonna 2014 tehdyn EU-tutkimuksen mukaan jopa 47 % suomalaisista naisista on kokenut fyysistä tai seksuaalista välivaltaa 15 ikävuoden jälkeen. Vaikka vastaavanlaista EU-tutkimusta ei ole toistaiseksi toteutettu vuoden 2014 jälkeen, ei sukupuolittuneen väkivallan tilanne ole Suomen omien rikostilastojen valossa Suomessa merkittävästi parantunut. Vuonna 2021 poliisille tehtyjen raiskausilmoitusten määrä nousi jopa 60 prosenttia. Suomessa on käyty myös aktiivista yhteiskunnallista keskustelua seksuaalirikosten tutkintaan liittyvistä ongelmista, kuten tutkintojen hitaudesta, sekä Suomen seksuaalirikoslainsäädännön heikkouksista, joihin pyritään saamaan muutoksia vuonna 2022 esitetyn uudistetun seksuaalirikoslainsäädännön kautta.

Palkkaepätasa-arvo 
Vuoden 2019 tilastojen mukaan naisten ansiot ovat yhä keskimäärin 16 % miesten ansiota pienemmät. Suomalaiset työmarkkinat ovat huomattavan sukupuolittuneet, mikä tarkoittaa sitä, että Suomessa miehet ja naiset hakeutuvat yhä vahvasti tietyille aloille, jotka on perinteisesti mielletty "miesten" tai "naisten" ammateiksi. Esimerkiksi terveyden ja hyvinvoinnin alan työntekijöistä naisia on yli 80 %, kun vastaavasti tekniikan alan työntekijöistä yli 80% on miehiä. Niin kutsuttu "selittämätön palkkaero" viittaa palkkaeroon, jota ei voida selittää esimerkiksi erilaisella koulutustaustalla tai erilaisella toimenkuvalla. Kun nämä mahdolliset taustamuuttujat on otettu huomioon, naiset ansaitsevat yhä keskimäärin 6,7 % vähemmän kuin miehet.

Epätasa-arvoinen hoivavastuu 
Hoivavastuu lapsista kasaantuu Suomessa yhä pääsääntöisesti naisille, millä on huomattavia vaikutuksia naisten yhteiskunnalliseen aseman, tulotasoon sekä ammatilliseen kehitykseen. Vuonna 2020 naiset käyttivät 89 % vanhempien kesken jaettavissa olevista vanhempainrahapäivistä. Pohjoismaisessa vertailussa suomalaiset miehet käyttävät hyvin niukasti heille käytettävissä olevaa vanhempainvapaata. Isien vanhempainvapaan käytöllä on huomattu olevan yhteys äitien asemaan työmarkkinoilla. Tilastojen mukaan naiset tekevät myös miehiä enemmän kotitöitä, ja ottavat miehiä useammin vastuun kodin ulkopuolisten ihmisten hoivaamisesta.

Asepalvelus 
Asevelvollisuus on Suomessa säädetty laissa vain miehille. Naiset ovat saaneet suorittaa asepalveluksen vuodesta 1995 lähtien, mutta suomalaisille naisille asepalvelus on yhä täysin vapaaehtoista. Suomalaisista asepalvelukseen hakeutuneista naisia on vuosittain vain noin 1–2 %. Tammikuussa 2022 avattiin kansalaisaloite tasa-arvoisen maanpuolustuksen puolesta, jonka tavoitteena on muuttaa Suomen maanpuolustus aidosti tasa-arvoiseksi.

Opinnot ja ammatti 
Tytöt pärjäävät paremmin koulussa, mutta työelämässä poikia päätyy kuitenkin todennäköisemmin johtajiksi.

Terveys 
Miehet elävät lyhyemmän ja sairaamman elämän kuin naiset. Miehet kuolevat keskimäärin 5,3 vuotta nuorempina kuin naiset. Yhteiskunta käyttää miesten terveydenhoitoon noin 25–30 % vähemmän rahaa kuin naisten terveydenhoitoon.

Katso myös 
 Tasa-arvo

Lähteet 

Ihmisoikeudet Suomessa
Suomi