joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Bejan Daruwalla

Bejan Daruwalla (11. heinäkuuta 1931 – 29. toukokuuta 2020) oli intialainen astrologi. Hän hyödynsi astrologisessa tulkinnassaan useita eri menetelmiä kuten palmistriaa, numerologiaa, tarokkikortteja, Yijingiä, heprealaista mytologiaa sekä vedalaista ja länsimaista astrologiaa. Uskonnolta ja taustaltaan hän on zarahustralainen, mutta hänet tunnetaan Ganeshan palvojana.

Daruwallan astrologinen ura alkoi, hänen omien sanojensa mukaan, 19-vuotiaana opiskelijana. Hänen ystävänsä isä, joka työskenteli astrologina, kertoi hänelle, että hänestä tulee kuuluisa astrologi. Astrologian ohella hän työskenteli useita vuosia Ahmedabadin yliopistossa englannin kielen professorina. Hän on osallistunut vuodesta 2003 Intian suurimman astrologisen verkkosivuston GaneshaSpeaksin toimintaan.

Hän kertoi vuonna 2000 pitävänsä BJP:tä tulevaisuuden puolueena ja uskovansa Atal Bihari Vajpayeen olevan suurin intialainen Gandhin jälkeen. Vuonna 2014 hän ilmoitti uskovansa Narendra Modin voittavan parlamenttivaalit ja pääsevän pääministeriksi. Kaksi vuotta aikaisemmin Gujaratin pääministerinä toiminut Modi oli pitänyt puheen Daruwallan 2012: End of the World? -kirjan julkistustilaisuudessa. Vuonna 2015 Modin hyökättyä Biharin pääministeri Nitish Kumaria vastaan siitä, että Kumar oli kysellyt neuvoja okkultisteilta, Daruwalla ilmoitti medialle, että Modi oli itse luettanut tulevaisuutensa hänellä. Hän kertoi myös vuonna 2019, että Modi jatkaisi maansa pääministerinä. Hänen epäonnistuneisiin ennustuksiinsa lukeutuvat muun muassa väitteet siitä, että koronaviruspandemia päättyisi toukokuussa 2020. Aikaisemmin hän oli virheellisesti ennustanut, että Kashmirin ongelmat päättyisivät vuonna 2001 ja Yhdysvalloilla olisi ensimmäinen naispresidentti vuonna 2010.

Lähteet

Intialaiset astrologit
Vuonna 1931 syntyneet
Vuonna 2020 kuolleet
Bergö (Hiittinen)

Bergö on useasta saaresta muodostuva kylä Hiittisissä, nykyisessä Kemiönsaaren kunnassa.

Bergö sijaitsee Hiittisen pohjoisrajalla. Kylän suurimmat saaret ovat Gyltholmen, Långholmen, Stora Bergön ja Bockholmen. Näistä ainoastaan Stora Bergön on ympärivuotisesti asuttu. Lisäksi kylässä on lukuisia pienempiä saaria. Monet saarista on kesämökkikäytössä.

Bergön varhaisista vaiheista ei ole tietoa. Kylä on muodostunut Bergön yksinäistilan maista, joka on ainakin 1800-luvusta lähtien sijainnut Gyltholmenilla. Yksinäistilasta jaettiin 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa kolme uutta tilaa. Stora Bergön myytiin Granit-yhtiölle ja Bockholmen Taalintehtaan Osuuskaupalle. Stora Bergönillä toimi vuosina 1890–1941 kivilouhimo ja enimmillään saarella asui sata työmiestä perheineen. Saarella toimi hetken aikaa jopa kauppa, leipomo ja yksityinen alakansakoulu. Bockholmenille syntyi työväenasutusta, joka kulki Stora Bergönille ja Taalintehtaalle.

Stora Bergönin kivilouhimo lopetti toimintansa jatkosodan alussa. Saari evakoitiin ja tilalle tuotiin sotilaita, eivätkä kaikki asukkaat palanneet sodan jälkeen. 1960-luvusta lähtien Granit alkoi myydä saarta pois kesätontteina. Sittemmin vakituinen asutus on hävinnyt kylän saarilta.

Lähteet

Aiheesta muualla

Hiittisten kylät
Ilomantsin lukio

Ilomantsin lukio on pohjoiskarjalalaisessa Ilomantsin kunnassa toimiva pieni yleissivistävä yleislukio. Vuonna 2018 lukiossa opiskeli 27 lukiolaista.

Ilomantsin lukio on pärjännyt useassa lukiovertailuissa hyvin. Koulu sijoittui esimerkiksi STT:n vuoden 2019 lukiovertailussa Pohjois-Karjalan parhaaksi lukioksi. STT:n lukiovertailu kuvastaa osaltaan lukio-opetuksen hyvää tasoa. Tässä lukiovertailussa mitataan osaamisen kehittymistä tarkastelemalla oppilaiden ylioppilaskirjoitusten arvosanoja verrattuna lukion sisäänpääsykeskiarvoihin kolme vuotta aiemmin.
 
Ilomantsin lukion kanssa samalla kiinteistöllä opiskelevat Ilomantsin yhtenäiskoulun eli Pogostan koulu esi- ja alakoulun oppilaat. Kunta sulki kaikki viimeisetkin kyläkoulunsa kevätlukukauden 2020 jälkeen ja keskitti perusopetuksen Pogistan kouluun.

Lähteet

Aiheesta muualla
Ilomantsin lukio, Lukio (opintopolku.fi) 
Riikka Heikkilä (4.12.2012, päivitetty 18.2.2015) Kultakaivosyhtiö tarjoaa muhkeaa stipendiä lukiolaisille (yle.fi)

Suomen lukiot
Ilomantsin rakennukset ja rakennelmat
Kontiolahden lukio

Kontiolahden lukio on pohjoiskarjalalaisessa Kontiolahden kunnassa toimiva yleislukio. Vuonna 2018 lukiossa opiskeli 213 lukiolaista.

Kontiolahden lukio on aiemmin houkutellut lukiolaisia opiskelemaan useita kieliä esimerkiksi ulkomaille suuntautuvien opintomatkojen avulla. Nyttemmin lukio (kunta) antaa lukion alussa kullekin lukiolaiselle kannettavan tietokoneen käyttöönsä.

Kontiolahden lukio on pärjännyt useassa lukiovertailuissa hyvin. Koulu sijoittui esimerkiksi STT:n vuoden 2019 lukiovertailussa Pohjois-Karjalan kolmanneksi parhaaksi lukioksi. STT:n lukiovertailu kuvastaa osaltaan lukio-opetuksen hyvää tasoa. Tässä lukiovertailussa mitataan osaamisen kehittymistä tarkastelemalla oppilaiden ylioppilaskirjoitusten arvosanoja verrattuna lukion sisäänpääsykeskiarvoihin kolme vuotta aiemmin.

Saman Kontiolahden kirkonkylän koulukeskuksen tontilla toimivat myös Kontiolahden koulu (kunnan ainoa yläkoulu) ja syksystä 2021 lähtien Kirkonkylän koulu (alakoulu).

Lähteet

Aiheesta muualla
Kontiolahden lukio, Lukio (opintopolku.fi) 

Suomen lukiot
Kontiolahden rakennukset ja rakennelmat
Tohmajärven lukio

Tohmajärven lukio on pohjoiskarjalalaisessa Tohmajärven kunnassa toimiva pieni yleislukio. Se toimii Tohmajärven koulukeskuksessa yhdessä Tietäväisen koulun kanssa. 

Vuonna 2018 lukiossa opiskeli 48 lukiolaista.

Tohmajärven lukio tarjoaa opiskelijoilleen ilmaiset oppikirjat ja 250 euron stipendin tietokoneen hankkimiseen.

Lähteet

Aiheesta muualla
Tohmajärven lukio, Lukio (opintopolku.fi) 
 

Suomen lukiot
Tohmajärvi
Pyhäselän lukio

Pyhäselän lukio on Joensuun kaupungin Pyhäselän pitäjän keskustaajamassa Hammaslahdessa toimiva yleislukio.

Vuonna 2018 lukiossa opiskeli 75 lukiolaista.

Lähteet

Aiheesta muualla
Pyhäselän lukio, Lukio (opintopolku.fi) 

Joensuun lukiot
Pyhäselkä
Tahto Areena

Tahto Areena on Huittisissa sijaitseva liikuntahalli, joka on valmistunut vuonna 2019. Se rakennettiin liikuntahalli Huhkolinnan tilalle. Liikuntasali on kokonaisalaltaan 1383 m² ja se jaetaan neljään eri lohkoon. Yhtä aikaa voi pelata esimerkiksi lentopalloa, koripalloa ja sählyä. Liikuntahallissa on myös kahvila,  60 metrin juoksurata ja voimailutila.

Lähteet

Aiheesta muualla
Tahto Areena kaupungin sivuilla
Tahto Areena MyHuittisissa

Suomen urheiluhallit
Huittisten rakennukset ja rakennelmat
Huittisten urheilu
Kirjallisuusvuosi 1806

Kirjallisuusvuosi 1806 käsittelee vuoden 1806 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

Tapahtumia 
 Kuningas Kustaa IV Aadolf lakkautti Ruotsin kuninkaallisen oopperan toiminnan kolmeksi vuodeksi. Luultavasti häntä ärsytti, että hänen isänsä Kustaa III:n murhapaikalla esitettiin viihdettä.
 Noah Webster julkaisi ensimmäisen englannin kielen sanakirjansa, A Compendious Dictionary of the English Language.
 Kymnaasin yliopettaja A. W. Tappen perusti lukuseuran Viipuriin.
 Törnävän kartanon päärakennus valmistui.
 Vatikaanin museoihin kuuluva Museo Chiaramonti avattiin yleisölle.
 Benedictus Gotthelf Teubne aloitti Leipzigissä kirjapainon, josta kehittyi kirjankustantamo B. G. Teubner. Se kustansi tieteellisen julkaisusarjan Bibliotheca Teubneriana.

Julkaisuja 
 Achim von Arnim & Clemens Brentano – Des Knaben Wunderhorn (kansanlaulukokoelma)
 Leandro Fernández de Moratín – El sí de las niñas (espanjankielinen näytelmä)
 Johann Gottlieb Fichte – Die Grundzüge des gegenwärtigen Zeitalters (filosofiaa, ”Aikakautemme peruspiirteet”)
 Ugo Foscolo – Les Tombeaux (lyriikkaa)
 Johann Friedrich Herbart – Allgemeine Pädagogik
 Maria Rundell –  A New System of Domestic Cookery

Palkintoja

Lähteet 

1806
1806
Mr. Do!

Mr. Do! on Universalin vuonna 1982 kehittämä videopeli, joka on Taito Corporationin julkaisema.. Peli muistuttaa Namcon kehittämiä Dig Duggia ja Pac-Mania, vaikka pelissä on myös ainutlaatuisia piireitä. Pelistä tehtiin myös porttauksia kotikonsoleille, kuten ColecoVision ja Atari 2600. Universal kehitti myöhemmin myös jatko-osia pelistä, kuten Do! Run Run ja Mr. Do's Wild Ride, jotka tulivat 1984.  Vuonna 1996 julkaistiin Neo Mr. Do!, joka oli Neo Geolle julkaistu versio.

Pelaaminen
Pelissä pelaajan täytyy kaivaa tunneleita ja kerätä samalla kirsikoita. Pelaajan täytyy väistellä pieniä dinosauruksia muistuttavia vihollisia. Taso on suoritettu, kun kirsikat on kerätty, viholliset tuhottu, ylhäällä lukee "EXTRA" tai timantti on löydetty. Viholliset voi tuhota ampumalla pallolla tai pudottamalla omenoita niiden päälle, omena ei saa kuitenkaan pudota pelaajan päälle. Pelaaja tai viholliset voivat siirtää omenoita. Viholliset voivat myös voimistua, jolloin ne pystyvät kaivamaan maan läpi. Kun pisteitä tulee 5 000 niin tulee Alphamonster, jonka pelaaja voi tuhota samalla tavalla, kuin tavalliset viholliset.

Lähteet

 https://www.arcadeclassics.net/80s-game-videos/mr-do 
 https://archive.org/details/arcade_mrdo
 https://strategywiki.org/wiki/Mr._Do!

Vuoden 1982 videopelit
Kolikkopelit
Apple II -pelit
Atari 2600 -pelit
Atarin 8-bittisten kotitietokoneiden pelit
ColecoVision-pelit
Commodore 64 -pelit
MSX-pelit
Game Boy -pelit
Game Boy Color -pelit
Super Nintendo Entertainment System -pelit
Sharp X68000 -pelit
Japanissa kehitetyt videopelit
Virtual Console -pelit
Saksansuomalaiset

Saksansuomalaiset ovat äidinkielenään suomen kieltä puhuvia Saksan asukkaita, jotka etnisesti ovat suomalaisia. Heitä oli vuonna 2017 yhteensä 17 465. 

Yhteydet Suomesta Saksaan ovat olleet kiinteät jo ainakin keskiajalta alkaen. Tuolta ajalta ei tiedetä, kuinka paljon suomalaisia suuntasi Saksaan, mutta oletettavasti  määrät ovat olleet hyvin vähäisiä. Muutamat suomalaiset lienevät liikkuneet jo tuolloin saksalaisalueella, lähinnä Pohjois-Saksan hansakaupungeissa. 1500-luvulla saksalaisten ja suomalaisten suhteet kiinteytyivät entisestään, kun luterilaisuus vakiinnutti asemansa Pohjoismaissa. Tunnetuin 1500-luvun väliaikaisesti Saksassa asuneista suomalaisista lienee Mikael Agricola, joka opiskeli noin kolme vuotta Wittenbergissä. Tämä ensimmäistä Saksaan muuttaneiden suomalaisten aaltoa voidaan kutsua individualistisen muuton ajaksi, ja se kesti aina 1960-luvulle saakka.

Toista jaksoa on nimitetty naisvaltaisen muuton ajaksi, kolmatta vakiintumisen ajaksi ja neljättä Euroopan unionin ajaksi. Toisessa vaiheessa 1960–1970-luvuilla muuttajat olivat etupäässä hyvin koulutettuja naisia, joilla ei ollut alun perin tarkoituksena jäädä maahan, mutta monet heistä jäivät avioliiton solmittuaan. Tänä aikana saksansuomalaisten määrä kasvoi tasaisesti. Toisen vaiheen aikana alkoi myös suomalainen yhdistystoiminta. Suomalaisuuden vaalimiseksi perustettiin suomalaisia seurakuntia ja Suomi-kouluja. Kolmas vaihe (vuodet 1980–1995) oli vakiintumisen aikaa. Saksansuomalaisten määrä pysytteli noin 9 000–10 000 siirtolaisen välillä. Luvuissa ovat mukana vain Saksan Liittotasavallassa asuneet Suomen kansalaiset, sillä Saksan Demokraattisesta Tasavallasta ei ole saatavana tilastoja. Itä-Saksassa lienee ollut vain muutamia kymmeniä suomalaissiirtolaisia. Euroopan unionin aikana saksansuomalaisten määrä on jonkin verran noussut. Vuonna 1995 saksansuomalaisia oli tilastojen mukaan 11 156 ja kymmenen vuotta myöhemmin 12 901. Uutena piirteenä Euroopan unionin aikana on ollut, että siirtolaisissa on enemmän perheitä, jotka tulevat maahan työkomennukselle. Tilastojen mukaan huippuvuosi oli 2017, jolloin Suomen kansalaisia oli rekisteröityinä Saksassa 17 465. Yksittäisistä kaupungeista suomalaisia asuu eniten pääkaupungissa Berliinissä, jossa Suomen kansalaisia asui vuoden 2018 lopussa noin 2 750.

Lähteet

Katso myös 
 Suomen saksalaiset
Yeonae malgo gyeolhon

Yeonae malgo gyeolhon (, ) on televisioyhtiö tvNin esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Yeon Woo-jin, Han Groo, Jeong Jinwoon, Han Sun-hwa, Heo Jung-min ja Yoon So-hee.

Näyttelijät

Aiheesta muualla 
 Viralliset kotisivut

Eteläkorealaiset draamasarjat
2010-luvun televisiosarjat
Eteläkorealaiset komediasarjat
tvN:n televisiosarjat
2gether: The Series

2gether: The Series (; Pherāa reā khū̀ kạn) on televisioyhtiö GMM25:n esittämä thaimaalainen TV-sarja. Sen päärooleissa ovat Metawin Opas-iamkajorn (Win) ja Vachirawit Chiva-aree (Bright)..

Näyttelijät

Aiheesta muualla 
 Viralliset kotisivut

Thaimaalaiset televisiosarjat
2020-luvun televisiosarjat
Draamasarjat
Komediasarjat
Toomas

Toomas on miehen etunimi. Se on Tuomas-nimen virolainen vastine ja yksi Viron yleisimmistä etunimistä. Toomaksen nimipäivää vietetään Virossa 21. joulukuuta.

Toomas-nimeä käytetään myös Suomessa. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on vuoteen 2020 mennessä ollut etunimenä noin 1 280 miehellä. Nimi ei ole päässyt suomalaiseen almanakkaan.

Tunnettuja Toomaksia
 Toomas Edur (s. 1954), kanadanvirolainen jääkiekkoilija
 Toomas Frey (1937–2020), virolainen ekologi, kasvimaantieteilijä, metsätieteilijä, poliitikko ja Viron ympäristöministeri 1990–1991
 Toomas Heikkinen (s. 1991), suomalainen moottoriurheilija
 Toomas Hendrik Ilves (s. 1953), Viron presidentti 2006–2016
 Toomas Kallaste (s. 1971), virolainen jalkapalloilija
 Toomas Liiv (1946–2009), virolainen kirjailija ja kirjallisuudentutkija
 Toomas Savi (s. 1942), Viron parlamentin puhemies 1995–2003 
 Toomas Trass (s. 1966), virolainen säveltäjä ja urkuri
 Toomas Tõniste (s. 1967), virolainen poliitikko
 Toomas Vavilov (s. 1969), virolainen klarinetisti, kapellimestari ja kuoronjohtaja
 Toomas Vint (s. 1944), virolainen kirjailija ja taidemaalari

Lähteet

Aiheesta muualla
 Etunimien taivutus: Toomas (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)

Etunimet
Alavuden nuorisoseurantalo

Alavuden nuorisoseurantalo oli Alavudella Kuortaneentiellä sijainnut nuorisoseurantalo. Talo tuhoutui tulipalossa 31. toukokuuta 2020. Talo oli kesästä 2019 Riihon Käyttökone Oy:n omistuksessa, joka hankki sen pakkohuutokaupasta. Talo oli tarkoitus kunnostaa ja myydä varastokäyttöön. Talo oli kylmillään, eikä siinä ollut sähköjä.

Talossa järjestettiin aiemmin kansanmusiikki- ja pop-tapahtumia sekä monenlaisia juhlia, kuten Lakeuden kutsu -kansanmusiikkikonsertit. 

Keikalla Alavuden nuorisoseuran talolla ovat esiintyneet lukuisat suosikkiesiintyjät, esim. Sleepy Sleepers, Bluesounds, Movetron, Pepe ja Paradise, 2Unlimited, Juice Leskinen Slam, Kolmas Nainen, Neljä Ruusua ja Wilko Johnson.

Lähteet 
Housut repesivät Pepe & Paradisen lumisodassa ja härkäpari sai kyytiä tanssilattialta – Alavuden seurantalo katosi savuna ilmaan, mutta tarinat elävät. Yle Uutiset 20.6.2020.

Viitteet

Alavuden rakennukset ja rakennelmat
Seurantalot
Pielukset

Pielukset (Lobularia) on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun kuuluu noin viitisen lajia.

Pielukset ovat yksivuotisia ja harmahtavakarvaisia ruohovartisia kasveja. Niiden varsi on yleensä haarova ja kasvutapa vaihtelee maanmyötäisestä kohenevaan. Lehdet ovat ehyitä ja hammaslaitaisia. Kukkien terälehdet ovat valkoisia tai punertavia. Hedelminä olevat lidut ovat soikeita tai päärynänmuotoisia.

Pielusten sukuun kuuluu koristekasvina viljeltävä tuoksupielus eli valkopielus (Lobularia maritima).

Lajeja 
 Lobularia canariensis – kanarianpielus
 Lobularia canariensis ssp. canariensis – teneriffanpielus
 Lobularia canariensis ssp. intermedia – gomeranpielus
 Lobularia canariensis ssp. marginata – lanzarotenpielus
 Lobularia canariensis ssp. microsperma – grancanarianpielus
 Lobularia canariensis ssp. palmensis – palmanpielus
 Lobularia canariensis ssp. rosula-venti – salvajesinpielus
 Lobularia libyca – libyanpielus
 Lobularia maritima – tuoksupielus eli valkopielus

Lähteet 

Ristikukkaiskasvit
Eteläviron kieli

Eteläviron kieli (eteläviroksi lõunaeesti kiil) (myös: eteläviron murreryhmä/murteet, Tarton kieli tai võron kieli) on Kaakkois-Virossa puhuttava itämerensuomalainen alkuperäiskieli tai viron kielen murreryhmä, johon kuuluu neljä alueellista päävarianttia: Mulgin ja Tarton murteet sekä võron ja seton kielet. Lisäksi etelävirolla on kolme jo sammunutta varianttia: Leivun murre, Lutsin murre ja Kraasnan murre, jota puhuivat Kraasnan virolaiset. 

Viimeisimmän liivin kielen äidinkielisen puhujan kuoltua on eteläviro itämerensuomalaisista kielistä eteläisin. Kielen asemasta kiistellään. Nykyisin sitä pidetään usein omana kielenä, vaikkakin eteläviron puhujat ymmärtävät jotenkuten viron kieltä eli pohjoisviroa.  

Võron kielelle on kehitetty oma kirjakieli. Sillä on kirjallisuutta ja mediatoimintaa. Kieltä opetetaan 26:ssa koulussa Kaakkois-Virossa ja myös Tarton yliopistossa. Kielen suojelemiseen, kehittämiseen ja tutkimukseen on perustettu erillinen valtion laitos, Võru-instituutti. Seton ja mulgin kielten tai murteiden kehittämisen eteen ei ole tehty niin paljon työtä. Tarton kielelle tai murteelle ei ole syntynyt yhteiskunnallista liikettä. 

Eteläviron varianteista vain võrolla on kansainvälinen standardisointijärjestön tunnustus (kielikoodi vro). Mulgin ja Tarton kieliversioita pidetään edelleen murteina ja seton kieltä võron murteena.

Historia 
Eteläviroa pidetään yhtenä vanhimmista itämerensuomalaisista heimokielistä. Se erosi myöhäiskantasuomesta ensimmäisten joukossa ajanlaskun alun tienoilla. Eteläviro kuului myöhäiskantasuomen eteläsuomen murteisiin, joita puhuttiin Inkerinmaalta Latviaan. 

Myöhemmin eteläviro on kehittynyt lähemmäksi viroa, kun kanssakäymiset ovat tiivistyneet. Tärkeimmät muinaiset kieliopin ja sanaston erot ovat kuitenkin säilyneet paremmin etelävirossa kuin (pohjois)virossa, minkä vuoksi suomalainen saattaa ymmärtää puhuttua eteläviroa helpommin kuin viroa.

Uusi testamentti julkaistiin ensimmäisen kerran eteläviroksi vuonna 1686. 1800-luvulle saakka pohjoisviroa eli viroa ja eteläviroa käytettiin melkein yhtä paljon kirjallisina kielinä, mutta sen jälkeen pohjoisvirosta tuli valtakieli ja huomia eteläviroa kohtaan väheni.

Puhujamäärät

Vuoden 2011 väestölaskennan mukaan eteläviron kielen puhujia oli 101 857. Heistä võroa puhui 74 499 henkilöä eli 73 prosenttia. Setoa puhui 12 549 henkilöä eli 12 prosenttia, Mulgin murretta 9 698 henkilöä eli hieman vajaa kymmenen prosenttia ja Tarton murretta 4 109 henkilöä eli nelisen prosenttia. 1 002 henkilöä ei tiennyt, mitä eteläviron varianttia he puhuvat.

Näyte 
Isä meidän -rukous eteläviroksi:
 Meie Esä
 Meie Esä taiwan: pühendetüs saagu sino nimi. Sino riik tulgu. Sino tahtmine sündigu kui taiwan, niida ka maa pääl. Meie päiwälikku leibä anna meile täämbä. Nink anna meile andis meie süü, niida kui ka meie andis anname omile süidläisile. Nink ärä saada meid mitte kiusatuse sisse; enge pästä meid ärä kurjast: Sest sino perält om riik, nink wägi, nink awwustus igäwätses ajas. Aamen.

Aiheesta muualla
 Viron ja viron iästä
 Tallinnan, tarton ja võrun kieltä: viron murteet

Itämerensuomalaiset kielet
Viron kielet
Vzgljadovo (järvi Pihkovan alueella)

Vzgljadovo () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Outovan piirissä.

Maantietoa 
Järvi on 850 metriä pitkä, 520 metriä leveä ja sen pinta-ala on 23 hehtaaria. Sen pyöreän muodon rikkoo etelärannasta esiin työntyvä pyöräpäinen niemi. Sen keskisyvyys on 3,8 metriä ja syvin kohta on 7,5 metriä syvä. Järven itärannat ovat suoaluetta, eteläranna peltomaata ja pohjoispuolella sijaitsee asuinalue, joka on Partizanskajan () kylän itäosia. Kylästä lähtee tie Jammin () kirkonkylälle viereisen järven Ostrotšenkon () välisen kannaksen yli.

Luontoarvoja 
Järvessä elää ainakin hauki, särki, ahven, lahna, kiiski, salakka, pasuri, sorva, ruutana, suutari, made, säyne, mutakala ja rantanuoliainen, sekä jokirapua, jota esiintyy niukasti. Järvellä on mutapohja, mutta eräät sen rannoista ovat hiekkarantoja.

Vesistösuhteita 
Vzgljadovo sijaitsee Dubenkan valuma-alueella ja Dubenka on Želtšan sivujoki. Želtša laskee Peipsijärveen, jonka alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven laskujoki Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. 

Dubenkan sivujokia tulee eri suunnilta ja järven laskujoki on niistä yksi. Kun Dubenka tulee kylälle pohjoissuunnasta, tulee sivujoki Vzgljadovon kautta idästä. Sivujoki alkaa kuitenkin pohjoisesta Ljadinskij Mohin () itäpuolelta. Järven valuma-alue, joka muodostuu pääasiassa tämän sivujoen valuma-alueesta, on pinta-alaltaan 27,3 neliökilometriä . Sivujoki jatkaa järven läpi ja yhtyy Dubenkaan Partizanskajan kylän keskellä.

Huomautuksia

Lähteet 

Pihkovan alueen järvet
Želtšan valuma-alue
Outovan piiri
Yhdysvaltain poliisi

Poliisi on Yhdysvalloissa erittäin hajautettu.
Maassa on noin 18 000 eri liittovaltion, osavaltion, piirikunnan ja kuntien ja kaupunkien virastoa tai poliisilaitosta hoitamassa poliisitointa.

Liittovaltio
Yhdysvaltain oikeusministeriö vastaa lainvalvonnasta korkeimmalla tasolla. Sen alaisuuteen kuuluu Yhdysvaltain keskusrikospoliisi (FBI), Yhdysvaltain huumepoliisi (DEA), Bureau of Alcohol, Tobacco, Firearms and Explosives (AFT), United States Marshals Service eli liittovaltion sheriffi sekä Yhdysvaltain vankeinhoitolaitos.

Yhdysvaltain kotimaan turvallisuusvirasto on toinen ministeriö jolla on poliisitoimeen kuuluvia tehtäviä. 
Sen alaisuudessa ovat Yhdysvaltain tulli- ja rajavartiolaitos, Maahanmuutto ja tulli, Yhdysvaltain salainen palvelu ja Yhdysvaltain rannikkovartiosto.

Yhdysvaltain liittovaltioluonteen mukaisesti Yhdysvaltain perustuslaki kieltää liittovaltiota hoitamasta yleisiä poliisin tehtäviä, vaan tämä valta on hajautettu osavaltioille.

Osavaltio
Osavaltion poliisi (State Police, State Patrol, Highway Patrol) tunnetaan lähinnä liikennepoliiseina, jotka valvovat liikennettä moottoriteillä. He myös suojaavat osavaltion kuvernööriä.

Texas Rangers lienee kuuluisin osavaltion poliisi.

Piirikunta
Piirikuntien (county, Louisianassa parish, Alaskassa borough) poliisin toimenkuva on jaettu kuntien poliisilaitoksen kanssa. Tyypillisesti piirikunnan poliisi hoitaa etsintäkuulutuksia, oikeustalojen suojelun ja vankien kuljetuksen.

Piirikunnan poliisi hoitaa myös muuta poliisitointa alueilla joilla ei ole varaa perustaa omaa poliisilaitosta tai kunnallishallinnottomilla alueilla.

Piirikunnan poliisipäälliköstä käytetään nimitystä seriffi. Hän on tyypillisesti vaaleilla valittu poliisipäällikkö. Seriffeillä on yleensä intressi toimia säästäväisesti asemansa pitääkseen.

Suurin piirikunnan poliisilaitos on County of Los Angeles Sheriff's Department (LASD), jolla on 18 000 työntekijää.

Kunta
Isommissa kaupungeissa voi olla useita erillisiä poliisilaitoksia eri alueille tai hoitamassa eri tehtäviä, kuten lentokenttäpoliisi, yliopiston kampuksen poliisi ja joukkoliikenteen poliisi.

Poliisiasemien vahvuudet vaihtelevat muutamasta miehestä useisiin tuhansiin.
New Yorkin poliisi on maan suurin poliisilaitos. Sillä on yli 38 000 poliisia.
Los Angelesin poliisilla on noin 10 000 poliisia ja 3 000 siviilityöntekijää.

Suuremmat poliisilaitokset voivat hoitaa sopimusperusteisesti palkattuna myös pienempien kaupunkien poliisitointa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Yhdysvaltain poliisitoimi
Hans Thorszelius

Hans Thorzelius (s. 19. helmikuuta 1944) on ruotsalainen uransa päättänyt kartanlukija. Hän kilpaili ralliautoilun MM-sarjassa vuosina 1973–1986 kaikkiaan 77 kilpailussa. Jo ennen MM-sarjan perustamista hän kilpaili huipputasolla ja kaiken kaikkiaan hänelle kertyi urallaan 100 starttia.

Ensimmäisen rallinsa Thorzelius toimi EM-sarjaan kuuluneessa KAK-rallyssa Ragnar Gyhleniuksen kartanlukijana vuonna 1966. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti vuonna 1969 Åke Anderssonin kartanlukijana Ruotsin kansallisen sarjan Roslagsvalssen rallissa. Ensimmäinen palkintopallisijoitus EM-tasolla tuli Björn Waldegårdin kartanlukijana vuoden 1970 Portugalin rallissa, jossa pari sijoittui kolmanneksi. Yhteistyö Waldegårdin kanssa sai jatkoa satunnaisesti myös seuraavina vuosina ja vuodesta 1973 lähtien aina vuoteen 1985 Thorzerlius toimi liki vakituisesti Waldegårdin kartanlukijana MM-ralleissa. Viimeisen MM-rallinsa Thorzelius ajoi vuonna 1986 australialaisen Steve Millenin kartanlukijana Yhdysvalloissa ajetussa Olympus-rallissa.

Tömän jälkeen Thorzelius osallistui vielä vuonna 2012 Björn Waldegårdin kanssa San Marinon Rallyshowhun Historic-luokassa sekä ns. nolla-autona Itävallan Walderviertel ralliin.

Voitot

EM-rallit 
 Etelä-Ruotsin ralli 1978 (Björn Waldegård) Ford Escort RS
 Boucles de Spa 1985 (Björn Waldegård) Audi Quattro A2

MM-rallit 
 Ruotsin ralli 1975 (Björn Waldegård) Lancia Stratos HF
 Sanremo ralli 1975 (Björn Waldegård) Lancia Stratos HF
 Sanremo ralli 1976 (Björn Waldegård) Lancia Stratos HF
 Safari-ralli 1977 (Björn Waldegård) Ford Escort RS
 Akropolis-ralli 1977 (Björn Waldegård) Ford Escort RS
 RAC-ralli 1977 (Björn Waldegård) Ford Escort RS
 Ruotsin ralli 1978 (Björn Waldegård) Ford Escort RS
 Akropolis-ralli 1979 (Björn Waldegård) Ford Escort RS
 Criterium Molson du Quebec 1979 (Björn Waldegård) Ford Escort RS
 Norsunluurannikon ralli 1980 (Björn Waldegård) Mercedes Benz 450 SLC
 Uuden Seelannin ralli 1982 (Björn Waldegård) Toyota Celica GT
 Norsunluurannikon ralli 1983 (Björn Waldegård) Toyota Celica TwinCam
 Safari-ralli 1984 (Björn Waldegård) Toyota Celica TwinCam

Lähteet
 Hans Thorzeliuksen ura eWRC:ssa

Viitteet

Ruotsalaiset kartanlukijat
Vuonna 1944 syntyneet
Elävät henkilöt
Mustaeväkampela

Mustaeväkampela (Glyptocephalus cynoglossus) on oikeasilmäkampeloiden (Pleuronectidae) heimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji.

Koko ja ulkonäkö 

Mustaeväkampela kasvaa tavanomaisesti alle 40 senttimetrin mittaiseksi, mutta suurimmillaan se voi olla jopa 60 senttimetrin pituinen ja painaa 2,5 kilogrammaa. Mustaeväkampelan kylkiviiva on täysin suora. Silmät sijaitsevat oikealla puolella, joka on harmaanruskea ja tummien läikkien peittämä. Toinen puolisko taas on vaaleansininen ja läpikuultava. Mustaeväkampelan selkäevä alkaa silmän kohdalta ja päättyy pyrstön varteen. Peräevä on lähes yhtä pitkä; se ulottuu rintaevästä pyrstön varteen. Vaalean rintaevän kärjessä on musta laikku.

Levinneisyys ja elinympäristö 
Mustaeväkampelaa tavataan Atlantin valtamerellä sekä yleisenä Euroopassa. Lajin elinympäristöä ovat pehmeät hiekka- ja liejupohjat 50–1400 metrin syvyydessä 2–6 asteen lämpöisissä vesissä. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut mustaeväkampelan elinvoimaiseksi lajiksi.

Ravinto ja elintavat 
Mustaeväkampela käyttää ravinnokseen pieniä kaloja, kuten tokkoja, tuulenkaloja ja sillikaloja, sekä katkoja ja muita nilviäisiä ja äyriäisiä. Laji tulee sukukypsäksi keskimäärin 30,4 senttimetrin mittaisena. Kuteminen tapahtuu toukokuun ja syyskuun välisenä aikana noin 70–160 metrin syvyydessä. Naaras voi munia kerralla jopa 500 000 munaa, joiden läpimitta on noin 1 millimetri. Poikaset kuoriutuvat muutaman viikon kuluttua. Ne ovat kuoriutuessaan noin puolisenttisiä.

Lähteet 

Oikeasilmäkampelat
Lady Wood

Lady Wood on ruotsalaislaulaja Tove Lon toinen studioalbumi. Se julkaistiin Island Recordsin kautta 28. lokakuuta 2016. Albumi on kaksiosainen konseptialbumi.

Arvostelut 
 NME: 
 Pitchfork: 7,0/10
 Rolling Stone:

Listasijoitukset

Kappaleet

Lähteet 

Vuoden 2016 albumit
Tove Lon albumit
Konseptialbumit
Ahvenanmaanruotsi

Ahvenanmaanruotsi on yksi ruotsin kielen murreryhmistä, jota puhutaan Ahvenanmaalla. Maantieteellisessä mielessä ahvenanmaanruotsia voidaan pitää itäruotsin varianttina, mutta murre on lähempänä Uplannin murretta ja muita Sveanmaan murteita kuin Manner-Suomessa puhuttavia suomenruotsin variantteja. 

Ahvenanmaa on yksikielinen, ja kieli ja kulttuuri on suojattu itsehallintolailla. Ahvenanmaan maantieteellinen sijainti Manner-Suomen ja Ruotsin välillä heijastuu myös kieleen: ahvenanmaanruotsissa on piirteitä sekä ruotsinruotsista että suomenruotsista. Lisäksi kielestä löytyy jälkiä suomen, venäjän ja englannin kielistä.

Ahvenanmaanruotsissa on sisäisiäkin eroja. Länsi-Ahvenanmaalla puhuttava ruotsi, erityisesti Eckerön kunnassa, on lähimpänä Uplannin murteita, kun taas Itä-Ahvenaanmaalla (Ahvenanmaan saaristo) puhuttava ruotsi on lähimpänä muita suomenruotsin variantteja.

Piirteitä 
Ahvenanmaanruotsissa on säilynyt monia arkaaisia sanoja ja ilmaisuja. Esimerkiksi seuraava ilmaisu "Gå ti bykstugan och hämt ett ämbar." ('Mene pyykkituvalle ja hae sanko.') on ruotsinruotsiksi "Gå till tvättstugan och hämta en hink.". Joillakin sanoilla on eri, harvaanjohtava merkitys Ahvenanmaalla kuin Ruotsissa. Esimerkki sana semla viittaa Ruotsissa laskiaispullaan mutta Ahvenanmaalla sämpylään. Joidenkin sanojen merkitys eroaa vain vähän. Esimerkiksi pankaka on ruotsinruotsissa ohut mutta ahvenanmaanruotsissa paksumpi pannukakku.  

Tyypillisellä ahvenanmaalaisella kaksoisgenetiivisellä ilmaisulla "Vemses flicka/pojke är du då?" ('Kenes tytär/poika sinä olet?') kysytään olettaen, että tunnetaan vanhemmat, mikä on pienessä yhteiskunnassa todennäköistä.  

Sanan inte ('ei') korvaavat sanat int ja inga. Ruotinruotsin sanat skulle ja måste typistyvät muotoihin sku ja måst.

Kuten suomenruotsista, ahvenanmaanruotsista puuttuu tonaalinen sana-aksentti.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Pieni ahvenanmaanruotsin sanakirja  
 Ordbok över Finlands svenska folkmål – Suomenruotsin murteiden sanakirja

Ahvenanmaa
Ruotsin murteet
Starboy (kappale)

Starboy on kanadalaislaulajan The Weekndin musiikkikappale, jolla vierailee myös ranskalainen elektronisen musiikin duo Daft Punk. Sen julkaisivat XO sekä Republic Records The Weekndin kolmannen, kappaleen nimeä kantavan studioalbumin ensimmäisenä singlenä 22. syyskuuta 2016. Kappaleen ovat sekä sanoittaneet että tuottaneet The Weeknd, Daft Punk, Doc McKinney ja Henry "Cirkut" Walter, Jason Quennevillen toimiessa puolestaan vastaavana sanoittajana. "Starboy" on lajityypiltään R&B ja elektropop -kappale, jonka sanat käsittelevät julkkiselämän yleellisyyttä. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Grant Singer ja se julkaistiin The Weekndin vevo-kanavalla 28. syyskuuta 2016.

"Starboy" oli kaupallisesti valtava menestys, sen päästyä singlelistan kärkeen viidessätoista eri valtiossa kuten Belgiassa (Vallonia), Norjassa, Ranskassa, Ruotsissa, Tanskassa ja Yhdysvalloissa. Lisäksi se on myynyt Kanadassa ja Ranskassa timanttia.

Lähteet

Vuoden 2016 kappaleet
Kanadalaiset musiikkikappaleet
Daft Punkin kappaleet
Alma Pöysti

Alma Ilona Pöysti (s. 1981) on suomalainen Jussi-palkittu näyttelijä. Hän on näytellyt sekä Suomen että Ruotsin teattereissa.

Ura 
Pöysti valmistui näyttelijäksi Teatterikorkeakoulusta 2007. Hän on tehnyt uraansa ensisijaisesti Svenska Teaternissa. Lisäksi hän on näytellyt Suomen Kansallisteatterissa sekä Göteborgissa, Tukholmassa ja Uppsalassa.

Pöystin rooliluetteloon kuuluvat muiden muassa nimiosat teoksissa Fröken Julie, Pippi Långstrump ja Tove.

Pöystin elokuvarooleista mainittakoon Marikan osa Aku Louhimiehen elokuvassa Vuosaari. Pöysti näytteli nimiosaa Tove Janssonin elämästä kertovassa eeppisessä draamaelokuvassa Tove (2020), josta hänet palkittiin parhaan naispääosan Jussilla. 

Ida Aalberg -säätiö antoi Pöystille nuoren näyttelijän apurahan vuonna 2013 "poikkeuksellisesta rohkeudesta näyttämöllä".

Pöysti kuuluttaa Helsingin seudun liikenteen pysäkkikuulutukset raitiovaunuissa ja linja-autoissa vuodesta 2015 alkaen.

Perhetausta 
Alma Pöystin isovanhemmat olivat näyttelijät Lasse Pöysti ja Birgitta Ulfsson. Hänen isänsä Erik Pöysti on teatteriohjaaja, äitinsä Tua Ranninen oli Hufvudstadsbladetin toimittaja ja veljensä Oskar Pöysti on näyttelijä. Tom Pöysti on hänen setänsä.

Valikoitu rooliluettelo 
Annie (Kick, 2003)
Brita Kananen (Mannerheim - Mannen och myten, 2007)
Julie (Fröken Julie, 2009)
Pippi (Pippi Långstrump, 2010)
Fanny (Fanny och Alexander, 2010)
Sofia (Morbror Vanja, 2011)
Anja (Kirsikkapuisto, 2012)
Tove (Tove, 2017)

Valikoitu filmografia

Näytelmäelokuvat 
Missä kuljimme kerran (2011)
Vuosaari (2012)
Muumit Rivieralla (äänirooli, 2014)
Tsamo (2015)
Pahan kukat (2016)
Tove (2020)
Muumipeikko ja pyrstötähti (äänirooli, 2020 Ruotsinkielinen dubbaus)

Televisiosarja 
Liberty (2018)
Harjunpää (2022)

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla
Suomen Kuvalehti: Alma Pöysti: Näyttelijälupaus etsii onneaan (31.12.2011)
YouTube: Alma Pöysti esittää Tove Janssonia ensimmäisessä fiktioelokuvassa Muumien luojasta (Moomin Official)
YouTube: TOVE av Lucas Svensson på Svenska Teatern i Helsingfors - trailer (Svenska Teatern)

Suomalaiset näyttelijät
Jussi-palkinnon saajat
Vuonna 1981 syntyneet
Elävät henkilöt
Joona Puhakka (tubettaja)

Joona Puhakka on suomalainen tubettaja, joka tekee sisältöä KOUKUS-nimiselle kanavalle (aikaisemmin A-lapset sekä Autistilapset) ystävänsä Roope Ranniston kanssa. Kanavalla oli joulukuussa 2021 yli 270 tuhatta tilaajaa. Vuonna 2014 Joona Puhakka voitti Roope Ranniston kanssa vuoden härökanava-palkinnon Tubeconissa.

Vuonna 2009 Puhakka oli mukana Ylen Jotain rajaa -sarjassa. Maaliskuussa 2020 Puhakka esiintyi Posse-ohjelmassa. Puhakka oli mukana Ylen tv-sarjassa Verta, hikeä ja t-paitoja, jossa neljä suomalaista vaikuttajaa tutustui vaateteollisuuteen Myanmarissa. Puhakka nähdään Myyrän toisella tuotantokaudella maaliskuussa 2021. Puhakka ja Rannisto ovat myös osallistuneet ohjelmaan Suomen hauskin tavis.

Lähteet

Aiheesta muualla 
KOUKUS YouTubessa

Suomalaiset tubettajat
Elävät henkilöt
Syntymävuosi puuttuu
Korpi-imarteet

Korpi-imarteet eli palleimarteet (Phegopteris) on sysi-imarrekasvien eli nevaimarrekasvien (Thelypteridaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun voidaan lukea kuuluvaksi vain muutama laji tai hyvin paljon lajeja.

Korpi-imarteet ovat monivuotisia saniaisia, joilla on suikertava maanalainen juurakko. Lehdet kasvavat juurakosta yksittäin, ja lehtiruodit ovat melko pitkiä. Lehtiruotien tyvellä on vaaleita, karvamaisia suomuja. Lehtilapa on yleismuodoltaan jokseenkin kolmiomainen ja kahteen kertaan pariliuskainen. Lehtien yläpinnat ovat karvaisia ja alapinnat suonien kohdilta suomuisia. Lehtilavan alimmat liuskat ovat taakäänteisiä. Itiöpesäkkeistöt ovat pieniä.

Korpi-imarteisiin kuuluvista lajeista Suomessa tavataan ainoastaan korpi-imarretta (Phegopteris connectilis).

Lajeja 
 Phegopteris amaurophylla
 Phegopteris bukoensis
 Phegopteris cheilanthoides
 Phegopteris connectilis – korpi-imarre
 Phegopteris decursive-pinnata – viikateimarre
 Phegopteris hexagonoptera
 Phegopteris lineata
 Phegopteris moussetii
 Phegopteris philippinensis
 Phegopteris polypodioides
 Phegopteris portoricensis
 Phegopteris prolifera
 Phegopteris somai
 Phegopteris subdigitata
 Phegopteris tibetica

Lähteet 

Sysi-imarrekasvit
Sotkamon lukio

Sotkamon yhteislukio on Sotkamon kirkonkylällä toimiva lukio ja erikoislukio. Yleislinjan ohella lukio tarjoaa mahdollisuutta opiskeluun urheiluvalmentatumisen mahdollistavalla urheilulinjalla palkitussa urheilulukiossaan. 

Vuonna 2018 Sotkamon lukiota tai sen erikoislukiota kävi 318 oppilasta. Suuri osa lukioon hakeutuvusta tulee Sotkamon ulkopuolelta. Erityisesti pyritään Sotkamon urheilulukioon. 

Lukiorakennuksen vanha A-osa tullaan purkamaan ja tilalle rakennetaan uusi. Uuden rakennuksen suunnittelu on käynnissä ja sen on arvioitu tulevan käyttöön vuonna 2024.  

Sotkamon lukioon kunnan ulkopuolelta tulevilla opiskelijoilla on merkittävä aluetaloudellinen vaikutus Sotkamolle. Opiskelijoiden tulovaikutuksen arvioidaan olevan yli miljoona euroa lukuvuodessa.

Tunnettuja lukion käyneitä
Iivo Niskanen, maastohiihtäjä
Kerttu Niskanen, maastohiihtäjä
Krista Pärmäkoski, maastohiihtäjä
Jasmin Kähärä, maastohiihtäjä
Kaisa Mäkäräinen, ampumahiihtäjä
Mari Eder, ampumahiihtäjä
Suvi Minkkinen, ampumahiihtäjä
Tuomas Harjula, ampumahiihtäjä
Antti Aalto, mäkihyppääjä

Lähteet

Sotkamon oppilaitokset
Suomen lukiot
Kim Chiu

Kim Chiu (s.  Tacloban, Leyte, Filippiinit) on filippiiniläinen näyttelijä.

Filippiiniläiset näyttelijät
Vuonna 1990 syntyneet
Elävät henkilöt
Lea Salonga

Lea Salonga (s.  Manila, Filippiinit) on filippiiniläinen näyttelijä ja laulaja. Hänet tunnetaan parhaiten Aladdinin Jasminen ja Mulanin lauluäänenä.

Salonga aloitti laulu-uransa 10-vuotiaana julkaisemalla ensimmäisen albuminsa Small Voice. 18-vuotiaana hän sai Kimin roolin West End -musikaalissa Miss Saigon. 20-vuotiaana hän esitti samaa roolia Broadwaylla. Muita hänen merkittäviä musikaaliroolejaan ovat Eliza Doolittle My Fair Ladyssa, Mei Li Flower Drum Songissa ja sekä Eponine että Fantine Les Misérablesissa. Hän oli ensimmäinen aasialainen, joka on näytellyt Eponinen roolia Broadwaylla. Salonga on esiintynyt muun muassa kuudelle filipinopresidentille, kolmelle amerikkalaiselle presidentille, Walesin prinsessa Dianalle ja Kuningatar Elisabetille.

Salonga on naimisissa Robert Charles Chienin kanssa. Heillä on tytär Nicole Beverly Chien.

Palkinnot 

 Olivier Awards, 1990. Outstanding Performance of the Year by an Actress in a Musical (Miss Saigon).
 Tony Awards, 1991. Best Performance by an Actress in a Leading Role in a Musical (Miss Saigon).
 Theatre World Awards, 1991. Performance (Miss Saigon).
 Outer Critics Circle Awards, 1991. Best actress - Musical (Miss Saigon).
 Drama Desk Awards, 1991. Outstanding Actress - Musical (Miss Saigon).
 BroadwayWorld Awards, 2016. Best Leading Actress in a Musical (Allegiance).
 BroadwayWorld Awards, 2018. Best Featured Actress in a Musical (Once on This Island).

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Lea Salonga Internet Movie Databasessa
 Lea Salongan kotisivut

Filippiiniläiset näyttelijät
Filippiiniläiset laulajat
Vuonna 1971 syntyneet
Elävät henkilöt
Uudenmaanruotsi

Uudenmaanruotsi (ruotsiksi nyländska) on yksi ruotsin kielen murreryhmistä, jota puhutaan Uudellamaalla Suomen etelärannikolla. Uudenmaanruotsi on suomenruotsin murre. Se jaetaan usein vielä Länsi-Uudenmaan, Keski-Uudenmaan ja Itä-uudenmaan murteisiin. Sisäisiä eroja on jonkin verran, mutta ne ovat häviämään päin.

Lähteet

Uusimaa
Ruotsin murteet
Pohjanmaanruotsi

Pohjanmaanruotsi (ruotsiksi österbottniska) on yksi ruotsin kielen murreryhmistä, jota puhutaan pääasissa Pohjanmaan maakunnassa ja sen lähiympäristössä Suomen länsirannikolla. Pohjanmaanruotsi on suomenruotsin murre. Se jaetaan eteläisiin, keskisiin ja pohjoisiin Pohjanmaan murteisiin. Eteläisiä murteita puhutaan Maalahdessa, Korsnäsissä, Närpiössä, Kaskisissa ja Kristiinankaupungissa. Aikaisemmin eteläsiä murteita puhuttiin myös Satakunnassa. Keskisiä murteita puhutaan Vöyrillä, Mustasaaressa ja Vaasassa. Pohjoisia murteita puhutaan Kokkolassa, Luodossa, Kruunupyyssä, Pietarsaaressa, Pedersöressä ja Uudessakaarlepyyssä. Erot murteiden välillä voivat olla suuriakin.

Lähteet

Kirjallisuutta 

 
 
 
 
 
 
 

Pohjalaiskulttuuri
Ruotsin murteet
Satama (reliefi)

Satama on kuvanveistäjä Eino Räsäsen tekemä reliefi Helsingin Jätkäsaaressa. Reliefissä on kaksi naista, joista toinen kantaa olallaan, toinen käsillään raskaita esineitä. Keskellä on kolme kumartunutta miestä, joista kaksi kantaa selässään säkkejä. Yksi mies nostaa laivan kiinnitykseen käytettävää ketjua. Oikeassa ja vasemmassa alareunassa on astioita ja muita esineitä, taustalla on neljä laivaa ja majakka.

Pronssireliefi on yli kaksi metriä leveä ja noin kaksi metriä korkea. Ihmishahmot ja esineet on tehty huolellisesti, tyylitellen. 

Vuonna 1959 valmistunut Satama valmistui Helsingin kaupungin edellisenä vuonna järjestämän kuvanveistokilpailun tuloksena. Se suunniteltiin satamamiesten huoltorakennukseen Katajanokalla, jonka tavarasatama lopetti toimintansa 1970-luvulla. Reliefi siirrettiin Jätkäsaareen. 

Satama on Tyynenmerenkadun ja Välimerenkadun risteyksessä olevan niin sanotun Huutokonttorin seinässä. Huutokonttori toimi myös Jätkäsaaren sataman sosiaalitilana ja siellä huudettiin aamulla satamatöhin halukkaat miehet toihin. Nykyisin Huutokonttorissa on kahvila, Jätkäsaaren infokeskus ja kirjasto.

Lähteet 

Helsingin patsaat ja veistokset
Jätkäsaari
Tšerma (joki)

Tšerma () on Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Outovan piirissä virtaava joki, joka laskee Peipsijärven itärantaan. Venäjän kielessä tšerma tarkoittaa korkeaa epätasaista paikkaa.

Joen kulku 
Joen pääuoma alkaa mäellä sijaitsevalla niityllä Borisovon () kylän pohjoispuolella. Uoma virtaa aluksi kohti pohjoista kulkien Tušinsij Mohin () ja Pesij Mohin () soiden välistä. Kun uoma virtaa Tšeremskojen järven kautta, yhtyy siihen pohjoisesta Tsibulihin sivu-uoma (). Noin 7 kilometrin jälkeen joki alittaa maantien 58K-089 kohdassa, jossa joen korkeudeksi on merkitty 47 m mpy. Tie seuraa jokea jonkin matkaa. Joki virtaa vielä toiset 7 kilometriä eteenpäin, jolloin se saapuu Ljubimetsiin (). Taajamassa sijaitsee lentotukikohta Aerodrom Smurovjovo (). Täällä joki alkaa kaartaa ensin länteen ja sitten kohti lounasta. Noin kolme kilometriä ennen Peipsijärveä se alittaa ensin rautatien ja sitten maantien 58K-096. Viimeisten kilometrien aikana se virtaa Tšerman kylän () vierestä.

Valuma-alue ja sivujoet 
Tšerma sijaitsee Narvanjoen vesistöalueessa Peipsijärven alueella. Tšerma laskee Peipsijärveen, jonka pohjoispäästä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. Tšerman valuma-alue sijaitsee kokonaan Pihkovan alueella ja sen pinta-ala on 220 neliökilometriä . Se rajautuu idässä Pljussan valuma-alueeseen, pohjoisessa Zadubkan () valuma-alueeseen ja etelässä Gdovkan valuma-alueeseen. 

Tšerman kaksi suurinta sivu-uomaa ovat Krutik () ja Tsibulihin (), jotka ovat puroja. Tsibulihinin uomassa sijaitsee Ozertsyn järvi samannimisessä kylässä.

Hallintoalue 
Valtiollisen vesistörekisterin mukaan joki ja sen valuma-alue kuuluu Itämeren valuma-alueen piiriin (). Venäjän puoleisten vesistöjen hallintorakenteesta ei ole tässä tietoa, mutta alue sisältyy kokonaan Pihkovan alueeseen. Joen vesistörekisterin numero on 01030000312102000027374 .

Huomautuksia

Lähteet 

Pihkovan alueen joet
Turunmaanruotsi

Turunmaanruotsi (ruotsiksi åboländska) on yksi ruotsin kielen murreryhmistä. Sitä puhutaan Turunmaalla eli Turun saariston ruotsinkielisissä kunnissa Varsinais-Suomessa. Turunmaanruotsi on suomenruotsin murre. Se jaetaan usein vielä Itä- ja Länsi-Turunmaan murteisiin. Itäisiä murteita puhutaan nykyisen Kemiönsaaren ja Saloon kuuluvan Särkisalon alueilla, kun taas läntisten murteiden alueen muodostaa nykyinen Parainen. Turussa puhutaan suomenruotsin yleiskieltä lähempänä olevaa kaupunkilaismurretta.

Joitain turunmaanruotsin piirteitä: 

 Lyhyt ⟨u⟩ äännetään [o]: hundra /hondra/
 Kaksoiskonsonanttien lyhentyminen: komma /kåma/
 Äänteessä [ŋ] on kuultavissa oleva [g] äänne vanhempien puhujien kohdalla, mutta nuoremmilta se puuttuu

Turunmaanruotsilla on perinteisesti ollut yhteyksiä uudenmaanruotsiin, mutta tutkija Therese Leinosen mukaan murteissa on havaittavissa siirtymä kohti pohjanmaan murteita. Turunmaanruotsin murteissa sisäistä vaihtelua on niin ikäryhmien kuin kunnankin mukaan, mutta erot ovat suurimmillaan saaristossa (Nauvo, Parainen ja Kemiönsaari) ja pienimmillään Turussa.

Viitteet

Ruotsin murteet
Hankasalmen lukio

Hankasalmen lukio on Hankasalmen kirkonkylällä toimiva lukio. Koulussa toimii yleislinjan ohella suunnistuslinja ja liikuntalinja. 

Lukio toimii samassa koulukeskuksessa Kuuhankaveden koulun (luokka-asteiden 0-9 yhtenäiskoulun) ja Sillankorvan päiväkodin kanssa. Koulukeskus rakennettiin vuosina 2019–2020.

Vuonna 2020 Hankasalmen lukiossa oli noin 80 opiskelijaa.

Suunnistuslukio 
Hankasalmen lukiossa on suunnistuslinja, jossa valmentajana toimii Tero Föhr. Menestynyt suunnistaja Pasi Ikonen kävi suunnistuslukion ja oli siellä valmentajana. Suunnistuslukio voitti Kll-viestistä kultaa vuonna 2021. Myös suunnistuslukiolainen Virna Pellikka voitti kultaa D16-sarjassa.

Lähteet

Hankasalmen rakennukset ja rakennelmat
Suomen lukiot
Kirjallisuusvuosi 1802

Kirjallisuusvuosi 1802 käsittelee vuoden 1802 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

Tapahtumia 
 Vapaaherra Rabbe Gottlieb Wreden perustama Regina-koulun kirjasto aloitti toimintansa Anjalassa. Sitä pidetään Suomen ensimmäisenä kansalle tarkoitettuna kansankirjastona.
 Tanskalainen kirjailija Adam Gottlob Oehlenschläger kirjoitti yhdellä istumalla runon Guldhornene, joka merkitsi romantiikan tuloa Tanskan kirjallisuuteen.
 Ensimmäinen englanninkielinen melodraama (“mélodrame”) esitettiin Lontoossa. Se oli Thomas Holcroftin näytelmä A Tale of Mystery Covent Gardenissa.
 Yhdysvaltalainen kirjailija Washington Irving aloitti uransa 19-vuotiaana kolumneilla New York Morning Chronicle-lehdessä nimimerkillä Jonathan Oldstyle.

Julkaisuja 
 Giuseppe Acerbi – Travels through Sweden, Finland and Lapland to the North Cape in the years 1798 and 1799
 André-Marie Ampère – Considérations sur la théorie mathématique du jeu (todennäköisyyslaskentaa)
 Jeremy Bentham – Civil War and Penal Legislation
 Ugo Foscolo – A Luigia Pallavicini caduta da cavallo
 Elizabeth Gunning – The Farmer's Boy; Family Stories : or Evenings at my Grandmother's
 Jean-Baptiste Lamarck – Hydrogéologie
 Friedrich von Schelling – Bruno oder über das göttliche und natürliche Prinzip der Dinge
 Madame de Staël – Delphine

Palkintoja

Lähteet 

1802
1802
Amapola Flyg

Amapola Flyg  on ruotsalainen rahtilentoyhtiö, jonka kotipaikka on Malmö ja solmukohta Tukholman Arlandan lentoasema. Se on vuodesta 2018 lähtien liikennöinyt myös joitakin Ruotsin sisäisiä matkustajalentoja. Yhtiön omistaa sijoitusyhtiö Salénia AB, ja sen toimitusjohtaja on Nils Erik Salén.

Historia 
Amapola Flyg perustettiin vuonna 2004 lentämään Postenin postilentoja. Se siirtyi tarjoamaan matkustajalentoja vuonna 2018, kun se voitti kolmen Ruotsin sisäisen lentoreitin kilpailutuksen niitä aiemmin liikennöineen Nextjetin mentyä konkurssiin. Koska sen omat Fokker 50 -matkustajakoneet olivat tuolloin liisattuina muiden lentoyhtiöiden käyttöön, lentoja liikennöivät aluksi sen puolesta Danish Air Transport ja Spirit Air.

Matkustajaliikenteen aloittaminen ajoittui samoihin aikoihin Ruotsin hallituksen tekemän päätöksen kanssa, jonka mukaan ensimmäisen luokan kirjeiden ei enää tarvinnut saapua perille lähettämistä seuraavana päivänä. Niinpä Ruotsin sisäinen postiliikenne alkoi siirtyä lentoliikenteestä junakuljetuksiin. Amapola Flyg reagoi tähän hankkimalla alkuvuoteen 2019 mennessä kuusi uutta matkustajakäyttöön tarkoitettua Fokker 50 -konetta, joista se liisasi osan eteenpäin ja alkoi liikennöidä osalla kotimaan lentoreittejään itse. 26.3.2021 Yle julkaisi tiedon, että yhtiö aloittaa reittiliikenteen Helsinki–Joensuu välillä.

Kohteet 

Amapola Flyg lensi toukokuussa 2022 matkustajaliikenteen reittilentoja seuraaviin kohteisiin:

 
 Hagfors – Hagforsin lentoasema
 Hemavan/Tärnaby – Hemavan Tärnabyn lentoasema
 Kramfors – Höga Kustenin lentoasema
 Lycksele – Lyckselen lentoasema
 Torsby – Torsbyn lentoasema
 Tukholma – Arlandan lentoasema
 Vilhelmina – Vilhelminan lentoasema

 Helsinki – Helsinki-Vantaan lentoasema
 Joensuu – Joensuun lentoasema

Laivasto 
Amapola Flygin laivastoon kuului kesäkuussa 2020 kaikkiaan 16 Fokker 50 -konetta, joiden keski-ikä oli 30,6 vuotta.

 9 Fokker 50
 7 Fokker 50F

Lähteet 

Ruotsalaiset lentoyhtiöt
Rahtilentoyhtiöt
Autoalan Keskusliitto

Autoalan Keskusliitto (AKL) on vuonna 1933 perustettu auto- ja konekaupan sekä korjaamo-, maalaamo-, ruosteenesto- ja katsastusyritysten taloudellisia ja työmarkkinaetuja ajava ja palveluja tuottava yhdistys. Autoalan Keskusliiton tehtävänä on edistää jäsenyritysten toimintaedellytyksiä. Vuoden 2019 loppupuolella Autoalan Keskusliitolla oli kaikkiaan 185 jäsenyritystä, joilla yhteensä oli noin 415 toimipaikkaa.

Lähteet 

Elinkeinoelämän järjestöt
Autoilu
Kefalos

Kefalos (, ; ’pää’) voi viitata seuraaviin:

 Kefalos, hahmo kreikkalaisessa mytologiassa
 Kefalos, varakas ateenalainen metoikki, joka esiintyy Platonin Valtiossa
 Kefalos, sotapäällikkö
 Kefalos, reettori
 Kéfalos, kaupunki Kosin saarella Kreikassa

Lähteet
Victor Leksell

Victor Leksell (s. ) on ruotsalainen poplaulaja. Hän nousi julkisuuteen osallistuttuaan Idol-laulukilpailuun vuonna 2017. Leksell tunnetaan muun muassa kappaleista ”Klär av dig”, ”Allt för mig” ja ”Tappat”, joita on kuunneltu Spotifyssa kymmeniä miljoonia kertoja. Alkuvuonna 2019 Sveriges Radio P3 nimesi Leksellin ”tulevaisuuden artistiksi” ja seuraavana vuonna hän oli ehdolla vuoden tulokkaan Grammis-palkinnon saajaksi.

Diskografia

Singlet 
 ”Vart du sover” (2018)
 ”Tappat” (2018)
 ”Allt för mig” (2019)
 ”Klär av dig” (2019)
 ”Bra för dig” (2019)
 ”Svag” (2020)
 ”Fantasi” (2020)
 ”Gav allt” (Jireelin ja Reynin kanssa, 2020)
 ”Sverige” (Molly Sandénin ja Joakim Bergin kanssa, 2020)

Albumit 
 Fånga mig när jag faller (2020)

Lähteet

Aiheesta muualla 

Ruotsalaiset poplaulajat
Vuonna 1997 syntyneet
Elävät henkilöt
Ratsastusseura

Ratsastusseura on usein ratsastuskoulun yhteydessä toimiva urheiluseura. Ratsastusseurat toimivat paikallisen ratsastusurheilun edistämiseksi järjestämällä esimerkiksi valmennusta, kilpailuja, koulutusta ja kerhotoimintaa. Ratsastusseurat järjestävät myös kursseja, luentoja ja retkiä.

Lähteet 

Ratsastus
Suomalaiset urheiluseurat