Timo Väänänen

Timo Väänänen (s. 1970 Mikkeli) on monipuolinen suomalainen kanteletaiteilija. Hän esiintyy soolotaiteilijana erikokoisilla perinteisillä kanteleilla ja sähkökanteleella sekä on mukana useissa yhtyeissä. Väänänen on valmistunut musiikin maisteriksi opettajinaan muun muassa Martti Pokela ja mestaripelimanni Toivo Alaspää. Hänen taiteellinen tohtorintyönsä Väinämöisen kasvot – kantele symbolina tarkastettiin Sibelius-Akatemian kansanmusiikin osastossa 4. huhtikuuta 2008. Vuonna 1997 Väänänen valittiin Finland Festivalsin Vuoden nuoreksi taiteilijaksi. Väänänen on julkaissut lukuisan määrän levyjä.

Musiikki 
Väänänen soittaa sekä perinteistä että uutta kantelemusiikkia. Perinteisistä kanteleista hän käyttää lähinnä pienkanteleita (10-kielinen kantele, 15-kielinen kantele, latvialainen kokles, venäläinen gusli), Ilari Ikävalkon ja Jyrki Pölkin suunnittelemaa Kirjokansi-kanteletta, kotikanteletta sekä konserttikanteletta. Musiikissa on mukana šamanistisen ja minimalistisen karjalaisen kanteleensoiton tyylipiirteitä, pelimannimusiikkia sekä uusia sävellyksiä. Uudet sävellykset ja sovitukset hän tekee pääasiassa itse, mutta hän soittaa myös muiden säveltäjien musiikkia. Martti Pokelan ja Sari Kaurasen kanssa hän on tehnyt sävellysyhteistyötä, jonka tuloksena on julkaistu kaksi levyä (Sonata for Kantele ja Snow Kantele) sekä nuottikirja Yhteiset sävelet (2004), jonka Väänänen on toimittanut.

Väänänen esittää myös elektronista musiikkia, jossa hän yhdistää sähkökanteleen soittoon live-looping-tekniikkaa, samplereita sekä tietokoneiden ja sähkökitaran efektilaitteiden, muun muassa sähköjousen eli E-Bow'n, käyttöä. Live-looping-tekniikalla Väänänen rakentaa esityksen aikana sointikerrostumia. Väänäsen elektronisessa musiikissa on vaikutteita ambient-musiikista.

Tärkeimpiä projekteja

Väinämöisen kasvot 

Väinämöisen kasvot – kantele symbolina on Väänäsen taiteellisten tohtoriopintojen otsikko. Projektissa tutkitaan taiteen keinoin kanteleen vahvoja symboliarvoja. Tutkintoon kuuluu viisi konserttia, valokuvateoksia, taidenäyttely sekä kirja. Tohtorintyö tarkastettiin 4. huhtikuuta 2008. Ohjaavana professorina toimi Heikki Laitinen. Projektin työryhmään kuuluvat tanssija, koreografi, ohjaaja Päivi Järvinen ja arkkitehti Ilari Ikävalko. Yhtenä lähtökohtana työryhmälle ovat olleet kanteleeseen liittyvät maalaukset:
 Robert Wilhelm Ekman: Kreeta Haapasalo soittaa kannelta talonpoikaistuvassa
 Robert Wilhelm Ekman: Väinämöisen soitto
 Akseli Gallen-Kallela: Väinämöisen lähtö
 Akseli Gallen-Kallela: Sammon puolustus.
Projektin päävalokuvateos on Väinämöisen kasvot, jossa on 144 nykyisen kanteleensoittajan kasvokuvat järjestettynä siten, että ne muodostavat Gallen-Kallelan Väinämöisen lähtö -teoksen Väinämöisen kasvot. Teos oli esillä Sankari vai konna -näyttelyssä Turun linnassa 2006.

Kuvaosioon kuuluvat myös henkilökuvat muutamista kuuluisista kanteleensoittajista. Alkuperäisten kuvien pohjalta Väänäsen kasvoille maskeerasi taidemaskeeraaja, tanssija, näyttelijä Kaisu Kurki seuraavat henkilöt:
 Larin Paraske
 Elias Lönnrot
 Elessei Valokainen
 Ulla Katajavuori
 Pasi Jääskeläinen.

Väinämöisen kasvot -projektin konsertit:
 Mieli – miete, Helsinki, Sibelius-Akatemia 2004
 Kuva – Kudos, Järvenpää, Kallio-Kuninkala 2004
 Verso, Helsinki, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2005
 Väre, Helsinki, Sibelius-Akatemia 2005
 Väinämöisen kasvot, Helsinki, Vanha Ylioppilastalo, musiikkisali, 28.2.2008.

Projektista on julkaistu äänilevy Musiikkia (Maanite 2005) ja valokuvakirja Kasvot – mielikuvia kanteleesta (Maanite & Maahenki 2008).
Ensimmäinen kokonaisuuden valokuvanäyttely oli Sanomatalossa Helsingissä helmikuussa 2008.

Narnian tarinat
Vuonna 2005 Väänänen soitti vierailevana muusikkona kantelesooloja The Walt Disney Companyn ja Walden Median elokuvaan Narnian tarinat: Velho ja leijona. Säveltäjä Harry Gregson-Williams halusi saada musiikkiin mukaan jäisen ja lumisen alueen sointia ja löysi kanteleen. Kantele soi muun muassa silloin, kun elokuvassa siirrytään ensi kertaa Narniaan. Elokuvan musiikista on koostettu myös konserttiversio, joka kantaesitettiin Colorado Symphony Orchestran konsertissa Denverissä toukokuussa 2007. Väänänen esiintyi teoksen kantelesolistina. Huhtikuussa 2008 Väänänen soitti kanteleosuuksia Narnia-elokuvasarjan toiseen osaan Narnian tarinat: Prinssi Kaspian.

Kantele Goes Electric
Väänänen oli mukana Kaustisen kansanmusiikkijuhlille 2002 tuotetussa sähkökantelekonsertissa, jossa muina taiteilijoina olivat:
 Ismo Alanko
 Kimmo Pohjonen
 Hannu Saha
 Timo Myllykangas
 Ville Kangas
 Abdissa Assefa.

Piae Cantiones
Zefiro Torna -yhtyeen Piae Cantiones -kokonaisuudessa De Fragilitate Väänänen soittaa pienkanteleita ja tuo kansanmusiikin sävyjä mukaan vanhan musiikin ja renessanssimusiikin maailmaan. Zefiro Torna, Timo Väänänen ja Antwerpenin katedraalikuoron laulajat esiintyivät De Fragilitate -ohjelmalla syksyllä 2006 Belgiassa, muun muassa Belgian kuninkaanlinnan konsertissa, jossa oli paikalla muun muassa Albert II, kuningatar Paola ja muita kuninkaallisia. De Fragilitate julkaistiin levynä De Fragilitate – Piae Cantiones Hymns from medieval Finland (2007, Klara Radio, Belgia). Levy sai lokakuussa 2007 arvostetun Diapason d'Or -tunnustuspalkinnon.

Kanteleen kielin
Kanteleen kielin on Timo Väänäsen johtama tutkimushanke, jossa kanteletta tarkastellaan monen kansan soittimena. Hanke alkoi 2005, jolloin Timo Väänänen, soitintutkija ja Suomen kantelemuseon johtaja Kari Dahlblom ja toimittaja Leena Häkkinen tekivät Yleradio 1:n Radioateljeelle Kanteleen kielin -nimisen radiofeature-ohjelman. Kanteleen kielin -hanke on sai 2010 Koneen Säätiöltä apurahan tietokirjaa varten ja hankkeen työryhmään tuli mukaan tuottaja, säveltäjä, kanteleensoittaja Matti Kontio. Yle Radio 1:ssä esitettiin vuonna 2012 Leena Häkkisen ja Timo Väänäsen toimittama 17-osainen Kanteleen kielin -radiosarja. Vuonna 2013 julkaistiin hankkeen ensimmäinen kirja ja äänite Baltian kantelekansat. Hankkeen toteutuneet kenttämatkat:
 2008 Udmurtian tasavalta
 2008 Moskovan kaupunki
 2010 Liettua
 2010 Latvia
 2010 Viro
 2010 Karjalan tasavalta, Prääsä, Aunus, Petroskoi
 2010 Karjalan tasavalta, Haikola
 2011 Tšuvassia
 2011 Tatarstan
 2011 Marin tasavalta
 2011 Puola
Kanteletta nykyään soittavia tai rakentavia kansoja on hankkeen tiedossa tällä hetkellä 16.

Kantele eläväksi
Nurmeksen museo käynnisti vuonna 2009 Kantele eläväksi -hankkeen, jossa yhden esineryhmän – kanteleen – avulla tutkittiin, miten kulttuuriperintöön liittyvän tiedon, tarinoiden ja elämysten välittäminen yleisölle voisi tapahtua ja miten tulisi harjoittaa siihen liittyvää tutkimusta, opetusta ja tiedonvälitystä sekä näyttely- ja julkaisutoimintaa. Hankkeen toteuttivat Timo Väänänen ja Rauno Nieminen. Hankkeen aikana 2009–2011 julkaistiin Kantele eläväksi -kirja, joka sisältää mm. kanteleiden luokitteluoppaan, kuvattiin kaikki Nurmeksen museon kokoelmien kanteleet, rakennettiin soiva kopio Nurmeksen museon kanteleesta 1626, järjestettiin museohenkilökunnan koulutusta ja järjestettiin konsertti, jossa 1626-kanteletta soitettiin. Hanke sai vuonna 2012 Kanteleliiton Vuoden kantele -tunnustuksen.

Yhtyeet 
Loituma
 Taith
 Toivo Alaspää Trio
 Suunta-yhtye: Kristiina Ilmonen (puhaltimet, lyömäsoittimet, laulu), Anna-Kaisa Liedes (laulu, kantele), Timo Väänänen (kantele)
 Mitrej: Timo Väänänen ja Päivi Järvinen
 Ontrei: Timo Väänänen ja Rauno Nieminen
 Á tre -yhtye (Sari Kauranen ja Timo Väänänen)

Diskografia

Soololevyt
 Soitanda, soololevy (2014)
 Musiikkia, soololevy sähkökanteleella (Maanite 2005)
 Matka – Voyage, soololevy sähkökanteleella (Ondine 2001)
 Viileri, soololevy ja multimedia yhdeksällä kielellä (suomi, englanti, saksa, ranska, viro, latvia, liettua, japani ja esperanto) (Warner Music 1999)

Yhtyelevyt
 Sulavainen – Suunta-yhtye: Kristiina Ilmonen, Anna-Kaisa Liedes, Timo Väänänen (Maanite, 2009)
 De Fragilitate – Piae Cantiones Hymns from medieval Finland, Zefiro Torna, Timo Väänänen, Antwerpenin Katedraalikuoro (Klara, KTC 4023, 2007), Diapason d'Or -tunnustus
 Lelo, Matka suomalais-ugrilaisen musiikin maailmaan, Gennadi Dulkin (Mordva, Venäjä), Leena Joutsenlahti, Maija Karhinen-Ilo, Anna-Kaisa Liedes, Timo Väänänen (Maanite, 2007)
 Taith, Now and then (Taith Records, 2005)
 Puinen Sydän, Toivo Alaspää, Matti Kontio ja Timo Väänänen Trio (IMU, 2006)
 Äänikuvia, Anna-Kaisa Liedes, Timo Väänänen ja Abdissa Assefa (AKCD, 2005)
 Loituma / Beautiful Things (Kansanmusiikki-instituutti, 1995 / NorthSide, USA, 1998)
 Kuutamolla / In the Moonshine (Kansanmusiikki-instituutti, 1998 / NorthSide, USA, 1999)

Muut levyt
 Narnian tarinat: Velho ja leijona, vieraileva muusikko (Walt Disney & Walden Media, 2005)
 Sonata for Kantele, Martti Pokelan musiikkia (Warner Music, Finlandia Records, 1995)
 Snow Kantele, Martti Pokelan musiikkia (Warner Music, Finlandia Records, Innovator, 1997)
 Toivo Alaspää: Mestari ja kisällit (Kansanmusiikki-instituutti, 2000)
 Simon Ho, Simon Ho, vierailijana (faze, 2005)
 Utua, vieraileva muusikko (Texicalli, 2003)
 Ensiferum – Victory Songs, vieraileva muusikko (Spinefarm Records 2007)
 Ensiferum – From Afar, vieraileva muusikko (Spinefarm Records 2007)
 In Victory – And The Hero Died, vieraileva muusikko (2013)

Muu toiminta
Timo Väänänen toimi Kanteleliiton julkaiseman Kantele-lehden ja Kantele.net-sivuston päätoimittajana 2005–2010.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kotisivu
 Taith-yhtyeen kotisivu
 Suunta-yhtyeen kotisivu
 Ontrei-yhtyeen kotisivu
 Mitrej-yhtyeen kotisivu
 Kanteleen kielin -kotisivu
 Kreeta Haapasalo soittaa kannelta talonpoikaistuvassa -taulu Valtion Taidemuseon sivuilla
 Zefiro Tornan kotisivu
 Yle Radio 1:n Kanteleen kielin -sivu
 Timo Väänänen Kantele.netissä
 Timo Väänänen IMDB:ssä

Suomalaiset elektronisen musiikin artistit
Suomalaiset kanteleensoittajat
Suomalaiset kansanmuusikot
Vuonna 1970 syntyneet
Elävät henkilöt