Kemira

Kemira Oyj on suomalainen, globaalisti toimiva teollisuuskemikaaleja valmistava yritys. Kemiralla on yksiköitä 40 maassa ja asiakkaita yli sadassa maassa. Kemira tuottaa pääasiassa paperi- ja selluteollisuuden, vedenpuhdistuksen ja öljy- ja kaivosteollisuuden tarvitsemia kemikaaleja. Vuonna 2019 yrityksen liikevaihto oli 2,7 miljardia euroa ja tulos 194 miljoonaa euroa, työntekijöitä sillä oli yli 5 000. Markkina-arvonsa puolesta Kemira lukeutuu Helsingin pörssin suurien yhtiöiden joukkoon.

Historia

1920–1999

Kemiran historia alkaa vuonna 1920 perustetusta Valtion Rikkihappo- ja Superfosfaattitehtaista, joka perustettiin vastaamaan suomalaisen teollisuuden, kaivostoiminnan ja lannoitetuotannon kasvaviin kemikaalitarpeisiin, muun muassa rikastuttamaan Suomen köyhää maaperää sekä varmistamaan ruutiomavaraisuus. Yrityksestä tuli osakeyhtiö vuonna 1933. Yhtiö laajeni voimakkaasti kemian eri aloille yritysostojen ja fuusioiden kautta. Vuonna 1961 yhtiön nimeksi muutettiin Rikkihappo Oy.

Kemiran lannoiteliiketoiminta alkoi kansainvälistyä 1960-luvun lopulla lannoiteviennillä.

Vuonna 1971 yhtiöön sulautettiin typpiteollisuutta Oulussa vuodesta 1952 harjoittanut Typpi Oy, missä yhteydessä yhtiön nimeksi muutettiin Kemira Oy. Nimeä ehdotti yhtiössä työskennellyt Toivo Lapinleimu. Jälkeenpäin on selitetty, että Kemiran nimi tulee sanoista kemia, mineraalit ja ravinteet. Muun muassa Helsingin Sanomissa on esitetty, että yhtiön nimi saatiin sen aiemmin KE-MI-RA-nimellä (KEmikaalit-MIneraalit-RAvinteet) myymästä kauneudenhoitosarjasta.

Toimitusjohtaja Yrjö Pessin aika (1975–1990) oli vahvaa kansainvälistymisen aikaa. Esimerkiksi globaali lannoiteliiketoiminta alkoi 1980-luvulla, kun Kemira osti lannoitetehtaita Isosta-Britanniasta, Alankomaista, Belgiasta, Ranskasta ja Tanskasta. Vienti lisääntyi ja myyntikonttoreita perustettiin myös ulkomaille.

Toimitusjohtaja Heimo Karisen (1991–1999) aikana Kemira päätti keskittyä sellu- ja paperikemikaaleihin, teollisuuskemikaaleihin, maaleihin ja erikoislannoitteisiin (Kemira Agro). Kemira-konsernin liiketoimintarakenne uudistettiin ja liiketoimintayksiköt yhtiöitettiin. Pörssiin Kemira Oyj listautui marraskuussa 1994.

2000–2009

Tauno Pihlavan toimitusjohtajakaudella (2000–2004) Kemira luopui suurelta osalta titaanioksidiliiketoiminnastaan ja alkoi sen sijaan ostaa vesi- ja paperikemiaan liittyvää liiketoimintaa. Kemiran omistajat aktivoituivat vuonna 2002, jolloin he asettivat tavoitteekseen, että Kemirasta tulee valituilla toimialoilla maailman johtava yritys.

Lasse Kurkilahden toimitusjohtajakaudella (2004–2007) Kemira teki yli 30 yrityskauppaa ja se myi ydintoimintaansa kuulumattomia osia, kuten esimerkiksi kiinteistöt, joissa pääkonttori tai Oulun tutkimuskeskus toimi. Kemira osti muun muassa paperi- ja sellukemiaan liittyvää liiketoimintaa. Esimerkiksi vuonna 2004 lannoitetuotanto Kemira Agro Oy eriytettiin omaksi yrityksekseen, Kemira GrowHowksi, ja Siilinjärven kiilletehdas myytiin Ruotsiin. Norjalainen Yara osti GrowHow'n vuonna 2007 ja se toimii nykyisin nimellä Yara Suomi. Hienokemikaalit yhtiöitettiin KemFine Oy:ksi, joka myytiin pääomasijoitusyhtiö 3i:lle vuonna 2004.

Vuonna 2005 Kemiran liikevaihto oli noin kaksi miljardia euroa. Yhtiö osti keväällä Finnish Chemicalsin tehtaat ja joulukuussa saksalaisen Lanxessin paperikemikaalitehtaat, mikä teki Kemirasta maailman suurimman paperikemikaalien tuottajan. Kemira oli markkinajohtaja myös sellukemikaaleissa. 

Elokuussa 2007 Suomen valtio myi 655,6 miljoonalla eurolla 32,1 % Kemiran osakkeista kotimaisille sijoittajille, jolloin sen omistus laski 48,6 prosentista 16,5 prosenttiin. Oras Invest osti 17,1 % ja eläkevakuutusyhtiöt 14,97 % Kemiran osakkeista.

Vuonna 2008 Kemira päätti keskittyä vesikemiaan ja seuraavana vuonna 75 prosenttia yrityksen liikevaihdosta tuli vesikemikaaleista, veden puhdistamisesta ja muusta vesiteknologiasta.

Harri Kermisen (2008–2012) toimitusjohtajakausi meni suureksi osaksi Kurkilahden tekemiä yritysostoja integroidessa ja organisaation uudelleenjärjestämiseen. Syyskuussa 2008 Kemira ja Rockwood muodostivat yhteisyrityksen, johon liitettiin sekä Kemiran että Rockwoodin titaanidioksidiliiketoiminta sekä Rockwoodin funktionaalisten lisäaineiden liiketoiminta.

Vuodesta 2010 – yrityskauppoja ja uudelleenjärjestelyjä 
Maaleja ja teollisuuspinnoitteita valmistanut Tikkurila erotettiin Kemirasta maaliskuussa 2010, jolloin se jakoi valtaosan Tikkurilan osakkeista osinkona omille osakkeenomistajilleen. Kemiralle jäi vielä 14 % Tikkurilan osakekannasta, jotka se myi vuonna 2011. Kokkolan rikkihappotehdas myytiin Bolidenille huhtikuussa 2010, mutta Kemira jatkoi edelleen varasto- ja lastaustoimintoja.

Toimitusjohtajana vuosina 2012–2014 toiminut Wolfgang Büchele keskitti Kemiran voimat paljon vettä käyttäviin teollisuudenaloihin. Hänen aikanaan myös suljettiin parikymmentä tehdasta, muun muassa Vaasan paperikemikaalitehtaan toiminta päättyi vuoden 2013 lopussa. Kesällä 2013 Kemira osti italialaisen kemianyhtiö 3F Chimican. Kauppaan kuuluivat tuotantolaitokset Italiassa sekä yksi tuotantolaitos Yhdysvalloissa. 3F Chimican tuotteisiin kuuluivat kuiva polyakryyliamidi ja emulsiopolyakryyliamidi sekä niihin liittyvät prosessikemikaalit. Joulukuussa 2013 Kemira ilmoitti puolestaan myyvänsä koko muurahaishappoliiketoimintansa yhdysvaltalaiselle Tamincolle. Kauppaan kuului noin 160 työntekijää ja Oulussa sijaitseva muurahaishappotehdas sekä rehunsäilöntätuotteet ja lentokenttäkiitoratojen jäänestoaineet.

Rockwood hankki helmikuussa 2014 Kemiran osakeomistuksen (39 %) titaanidioksidia valmistavasta yhteisyritys Sachtleben GmbH:sta. Rockwoodin pigmenttitoiminnan ja samalla Porin titaanidioksiditehtaan osti samana vuonna yhdysvaltalainen Huntsman Corporation. Saman vuoden heinäkuussa Kemira kertoi ostavansa AkzoNobelin paperikemikaaliliiketoiminnan, jonka tuotteita käytettiin esimerkiksi paperin ja pakkauskartonkien pinnoittamiseen ja lujuuden lisäämiseen.

Joulukuussa 2013 Kemira myi ChemSolutions-segmenttiinsä kuuluvan muurahaishappo-, rehunsäilöntätuote- ja lentokenttäkiitoratojen jäänestoaineisiin liittyvän liiketoimintansa yhdysvaltalaiselle Tamincolle.

Maaliskuussa 2016 Kemira ilmoitti rakentavansa Joutsenon tehtaaseensa uuden natriumkloraatin tuotantolinjan ja kennosalin. Investoinnin arvo oli noin 50–60 miljoonaa euroa.

Kemira yhdisti vuonna 2017 kolme segmenttiä Pulp & Paper, Municipal & Industrial sekä Oil & Mining kahteen segmenttiin Pulp & Paper sekä Industry & Water. 

Vuonna 2020 Kemira juhli 100-vuotispäiväänsä lahjoittamalla 100 000 euroa Maailman terveysjärjestön keräykseen, jolla tuettiin suojavarusteiden hankintaa koronaepidemian etulinjassa toimivalle terveydenhuollon henkilöstölle.

Kemiran pää- ja toimitusjohtajia 
Luettelo Kemiran pää- ja toimitusjohtajista:
 Felix Hedman 1920–1935
 Fredrik Gustaf Hackzell 1935–1954
 Martti Hovi 1955–1975
 Yrjö Pessi 1975–1990
 Heimo Karinen 1991–1999
 Tauno Pihlava 2000–2004
 Lasse Kurkilahti 2004–2007
 Harri Kerminen 2008–2012
 Wolfgang Büchele 2012–2014
 Jari Rosendal 2014–

Organisaatio
Suomessa tuotantolaitoksia on muun muassa Oulussa, Porissa, Sastamalassa, Joutsenossa, Kuusankoskella ja Harjavallassa. Konsernin pääkonttori sijaitsee Helsingin Salmisaaressa ja tutkimuskeskukset Espoossa, Shanghaissa ja Atlantassa.

Yhtiön toimitusjohtajana on toiminut toukokuusta 2014 alkaen Jari Rosendal.

Hallitus 
Vuonna 2021 Kemiran hallitukseen valittiin seitsemän jäsentä, uudelleen Wolfgang Büchele, Shirley Cunningham, Werner Fuhrmann, Timo Lappalainen ja Jari Paasikivi. Uusina jäseninä hallitukseen valittiin Matti Kähkönen ja Kristian Pullola. Hallituksen puheenjohtajana valittiin jatkamaan Jari Paasikivi ja uudeksi varapuheenjohtajaksi valittiin Matti Kähkönen.

Omistus 

Yhtiöllä on selkeä kasvollinen omistaja, Paasikiven suku, joka on myös Tikkurilan ja Uponorin merkittävä omistaja. Yhtiön suurimmat osakkeenomistajat olivat 31. toukokuuta 2021:

 Oras Invest Oy 20,60 % (Paasikiven suvun sijoitusyhtiö)
 Solidium Oy 10,16 % (Suomen valtion kokonaan omistama yhtiö)
 Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma 3,00 %
 Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen 2,72 %
 Nordea-rahastot 2,17 %
 Kemira Oyj 1,43 %

Hallintarekisterissä olevien osakkeenomistajien osuus oli 27,15 prosenttia.

Liiketoiminta 
Kesäkuussa 2008 Kemira julkisti strategiansa, joka keskittyy veden- ja kuitujenkäsittelyn kemiaan. Kemiran organisaatiossa on kaksi segmenttiä: sellu- ja paperiteollisuutta palveleva Pulp & Paper sekä paljon vettä käyttäviä kunta- ja teollisuusasiakkaita palveleva Industry & Water.

Vuonna 2018 Kemira jätti neljänneksi eniten patenttihakemuksia Suomessa, 29 kappaletta.

Pulp & Paper
Pulp & Paper -segmentti tuottaa paperi- ja selluteollisuuden tarvitsemia kemikaaleja. Segmentillä on maailmanlaajuinen markkina-alue, ja sillä on johtava asema maailmassa massa- ja paperikemikaaleissa. Se jakaantuu edelleen kolmeen asiakassegmenttiin: 
Pulp, 
Printing & Writing, 
Packaging, Board ja Tissue.

Kemira valmistaa muun muassa natriumkloraattia, josta valmistetaan sellutehtaissa sellun valkaisuun käytettävää klooridioksidia.

Industry & Water
Industry & Water -segmentti tuottaa kemikaaleja sekä palveluita kunnalliseen sekä teolliseen vedenkäsittelyyn, ja sen kolme asiakassegmenttiä ovat vedenkäsittely, öljy ja kaasu sekä muut.

Industry & Water -segmentillä on maailmanlaajuinen markkina-alue. Se on vedenkäsittelyn markkinajohtaja Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa ja liuskekiven vesisärötyksen markkinajohtaja polymeereissä. Valtaosa Suomen vedenpuhdistuksessa käytettävistä ferrisulfaatista ja ferrosulfaatista tehdään Kemiran Porin-tehtaalla.

Markkinat 
Kemira kuuluu vesikemian alan suurimpien yritysten joukkoon. Vuonna 2010 sen kilpailijoita olivat yhdysvaltalaiset Nalco, Ashland ja GE Water ja Kiinassa toimivat, yleensä yhtä kemikaalia valmistavat kilpailijat. Vuonna 2019 sen suurimpia kilpailijoita olivat Ecolab, Nouryon, SNF, Solenis ja Solvay. Kemiran valtteja ovat vesikemikaalien laaja valikoima ja pyrkimys ratkaista asiakkaan ongelmat kokonaisuutena. Sen asiakkaat toimivat paljon vettä käyttävillä teollisuudenaloilla: sellu- ja paperiteollisuudessa, kunnallisessa ja teollisessa vedenkäsittelyssä ja öljy- ja kaasuteollisuudessa. Kemira on siis mukana juomaveden valmistamisessa, teollisuuden prosessivesien puhdistamisessa ja uudelleen käytössä.

Tunnustuksia
Vuonna 2015 Kemira valittiin sijoittajien muodostamaan pohjoismaiseen indeksiin, joka arvioi ilmastonmuutokseen liittyviä riskejä ja mahdollisuuksia. Carbon Disclosure Leadership -indeksiä ylläpiti 882 sijoittajasta koostuva Carbon Disclosure Project eli CDP, joka on auttaa sijoittajia arvioimaan yhtiöiden ilmastonmuutokseen liittyviä riskejä ja mahdollisuuksia. Kemira sai arvioinnissa 99 pistettä sadasta.
Yritysten vastuullisuutta globaaleissa toimitusketjuissa mittaava EcoVadis arvioi vuonna 2015, että Kemira kuului sen arvioimien toimittajien joukossa kultatasolle, eli parhaaseen viiteen prosenttiin sekä kaikkien arvioitavien joukossa että kemiansektorin toimijoissa. Kemira on yltänyt kultatasolle myös vuosina 2016–2019. Vuonna 2019 se kuului parhaan prosentin joukkoon.
Vuonna 2017 ruotsalainen analyysi- ja konsulttiyhtiö Regi valitsi Kemiran Suomen parhaaksi yhtiöksi suurten yhtiöiden kategoriassa. Regin sijoittajasuhdetutkimuksessa yritysten talousviestintää arvioidaan 24 kriteerillä.

Lähteet

Kirjallisuutta
 Seppälä, Eeva: Leipää ja ruutia. Kemira Oy 1920–1945. Kemira, 1995. ISBN 9789519717302.
 Seppälä, Eeva: Lujalla maalla. Kemira Oy 1945–1980. Kemira, 1999. ISBN 951-97173-4-X.
 Parpola, Antti: Muodonmuutos. Kertomus Kemirasta ja Suomesta 1975–2010. Kemira, 2010. ISBN 978-951-97173-6-4.

Aiheesta muualla

 Kemira

69 Liiketalous
Suomalaiset pörssiyhtiöt
Suomalaiset kemianteollisuusyhtiöt
Tavaramerkit
Seulonnan keskeiset artikkelit