joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Lasse Virénin patsas

Lasse Virénin patsas (myös Lasse Virénin juoksijapatsas) on kuvanveistäjä Terho Sakin suunnittelema nelinkertaista olympiavoittajaa Lasse Viréniä esittävä prossiveistos. Veistos on ilmeeltään rosoinen ja sen sanotaan ilmentävän uuvuttavaa ponnistelua, joka edeltää huippusuorituksia. Veistoksesta on tehty kaksi valosta, josta toinen sijaitsee Helsingissä ja toinen Myrskylässä.

Helsingissä Olympiastadionin tuntumassa Kisahallin puistikossa oleva valos paljastettiin yleisurheilun EM-kisojen alla 6. elokuuta 1994. Patsaan paljasti kansainvälisen yleisurheiluliiton IAAF:n puheenjohtaja Primo Nebiolo ja tilaisuudessa puhui juoksija Pekka Vasala. Patsastoimikuntaa johti kauppaneuvos Jukka Uunila. 

Helsingin kaupungille oli tarjottu kahta vaihtoehtoista Virénin patsasta, joista toinen oli amerikansuomalaisen Eino Romppasen neljää juoksijaa esittänyt teos Viimeinen metri (The Last Meter). Kaupunginjohto valitsi kuitenkin Sakin veistoksen toteutettavaksi. Romppasen veistos pystytettiin lopulta vuonna 1999 Kempeleeseen Polar Electron pääkonttorin eteen.

Toinen valos veistoksesta on Virénin kotikunnan Myrskylän kirkonkylän keskustassa, se paljastettiin 18. syyskuuta 1994.

Lasse Virén on neljäs suomalainen juoksija, jonka kunniaksi on pystytetty patsas jo elinaikana. Muut ovat Paavo Nurmi, jota kuvaavan juoksijapatsaan ensimmäinen valos valmistui jo 1925, Hannes Kolehmainen (Heikki Konttisen veistos Kuopion Väinölänniemellä, 1953) ja Ville Ritola (Maija Nuotion veistos Peräseinäjoella, 1978).

Lähteet 

 

Myrskylän nähtävyydet
Helsingin patsaat ja veistokset
Harvinainen Maa -olettamus

Harvinainen Maa -olettamus on väite, jonka mukaan Maan tyyppiset elinkelpoiset planeetat ovat harvinaisia maailmankaikkeudessa. 
Erään tulkinnan mukaan harvinainen Maa selittää usein esitetyn mutta kiistellyn Fermin paradoksin, jonka mukaan vierasta älykästä elämää ei ole kiistatta havaittu, vaikka sen pitäisi olla maailmankaikkeudessa yleistä.

Perustelu
Maan tyyppisen planeetan harvinaisuuden mahdolliseksi syyksi on väitetty muun muassa oletettua kapeaa galaktista elinkelpoista vyöhykettä, keskustähden oikeaa laatua, arvioitua kapeaa elinkelpoista vyöhykettä keskustähden ympärillä,
väitettä, jonka mukaan elinkelpoisen planeetan aurinkokunnan on muistutettava ainakin jossain määrin omaa aurinkokuntaamme, planeetan oikeaa kokoa, vaatimusta suurelle kuulle ja vaatimusta laattatektoniikalle.

 Astrobiologia
Microsoft Flight

Microsoft Flight on Microsoft Flight Simulator -sarjan osa, joka julkaistiin 29. helmikuuta 2012. 

Microsoft ilmoitti elokuussa 2010, että on tarkoitus jatkaa ja korvata pitkään käytössä Microsoft Flight Simulator tuotesarja, joka oli olemassa yli 28 vuotta ennen kuin se lopetettiin noin 18 kuukautta aiemmin.  

Microsoft Flightin myynti päättyi 2012, jolloin myös yksi Microsoftin ikonisimmista simulaatiogenren pelisarjoista tuli päätökseen kun Flightia kehittänyt tiimi irtisanottiin Microsoft Vancouverin palveluksesta. Pelin verkkosivut ja muut lisäosat poistuivat lopullisesti saatavilta elokuussa 2014, jolloin Microsoftin Games for Windows Live Marketplace lakkasi olemasta

Muutamaa kuukautta myöhemmin kuitenkin ilmoitettiin, että Microsoft Flight Simulator X palaa myyntiin Steam-jakelualustan kautta Dovetail Gamesin avustamana.

Vastaanotto 
PCWorld antoi pelille arvosanaksi 2,5 tähteä viidestä. Peliä kehuttiin grafiikan kauneudesta.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
Microsoft Flight – Virallinen sivusto

Microsoft Flight Simulator
Ilmaispelit

de:Microsoft Flight Simulator#Microsoft Flight
Makita

Makita on japanilainen sähkötyökaluja valmistava yritys. Makita perustettiin Japanissa 1915. Makitan sähkötyökalujen myyntiosuus on 20 prosenttia maailmalla valmistetuista sähkötyökaluista. Makitan tehtaita sijaitsee Japanissa, Kiinassa, Yhdysvalloissa, Englannissa, Kanadassa, Meksikossa, Brasiliassa ja Romaniassa.

Vuonna 2017 Makita oli liikevaihdoltaan maailman seitsemänneksi suurin käsi- ja sähkötyökalujen valmistaja Stanley Black & Deckerin, Boschin, Fortiven, Techtronic Industriesin, Hiltin ja ITW:n jälkeen.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Japanilaiset teollisuusyritykset
Sähkötyökaluvalmistajat
Markojuhani Rautavaara

Markojuhani Rautavaara (s. 19. heinäkuuta 1960 Helsinki) on suomalainen lauluntekijä. Hän esiintyy tällä hetkellä trubaduurina, Rautavaara & Jylli duossa, Duo Rautawenhossa yhdessä Susan Ahon kanssa, duona yhdessä Teri Mantereen kanssa sekä yhtyeessä Markojuhani Rautavaara & Studio-orkesteri. Rautavaara toimii yhdessä Sinikka Ala-Leppilammen kanssa taiteellisena johtajana Hailuodon Musiikkipäivillä. Hänen isänsä oli säveltäjä Einojuhani Rautavaara ja äitinsä laulaja Mariaheidi Rautavaara.

Yhtyeitä
 Kärsäräkä 1973–1979
 Suopo 1979–1981
 Yksinäiset Sielut 1979–1981
 Tanssiorkesteri Markojuhani Rautavaara 1980–1985
 Arosusi 1986–1988
 Rautavaara 1989–1990
 Capacala 1991–1998
 Cosmo-Music-Band 2009
 Rautavaara Worldorchestra 2009
 Markojuhani Rautavaara & Tekosyyttömät 2010
 Rautavaara & Teräskielet 2015
 Irish Caps 2017
 Markojuhani Rautavaara & Studio-orkesteri 2020-
 Duo Rautawenho 2020-
 Rautavaara & Jylli 2021-

Tuotanto 
Kärsäräkä Rockraportti 1978 (1978)
Tanssiorkesteri Markojuhani Rautavaara Yliannostus (CBS, 1983)
Capacala Koiran elämää (Amigo, 1993)
Markojuhani Rautavaara Valheita & Totuuksia (Flamingo, 1993)
Markojuhani Rautavaara & Keystone Cops Ruostuneet vanteet ja himmenneet lyhdyt (Olarin musiikki, 1997)
Ina Sanfilippo Cimbal Impressions (Roima, 2005)
In memory of Rick Abao Riding the Sun (MOR, 2006)
Jaska Salmi & Sirkkeli Kokemäenjoen blues (JS, 2008)
Rautavaara Worldorchestra Puukko (Pilfink, 2008)
Cosmo-Music-Band Scenting Sounds (Cosmomusic, 2009)
Markojuhani Rautavaara & Tekosyyttömät III (Turenki Records, 2010)
Cosmo Music Band "The Sounding Rainbow" (Cosmomusic 2012)
Jaska Salmi & Kammarin unioni "Ehkä juuri tämä hetki" (JS 2013)
Markojuhani Rautavaara & Jousikvintetti "Viimeisen virran soutaja" Einojuhani Rautavaaran jousisovituksilla (Turenki Records 2014)
   Markojuhani Rautavaara   "Lauluja Käärmesaaresta" (Turenki Records 2015)
   Säveltäjämestari Einojuhani Rautavaaran 85-vuotisjuhlakonsertti (Oulun yliopisto 2015)
Markojuhani Rautavaara  "Merisää" (Emsalö Music 2020)
Markojuhani Rautavaara  "Pyhämaan Paula" (Emsalö Music 2021)

Kokoelmalevyt
 Suomi Rock & Roll....1984
 Amigosounds....1994
 Tähti CD4 1996
 Aitoja helyjä 2...2008
 Tien kulkijat....2011
 Tahto ja voima....2011
 Kultakiekko....2011
 Wanha Jokela....2011
 Maaseutumusiikkia vol.1....2011
 Lasten inkkarikesä....2012
 Hauskaa joulua....2012
 Maaseutumusiikkia vol.2....2013
 Hyvät, pahat ja rumat....2013
 Tätä Suomi soittaa....2014
 Juurevaa joulua....2018

Lähteet 

Suomalaiset muusikot
Suomalaiset lauluntekijät
Vuonna 1960 syntyneet
Elävät henkilöt
Myllylähde (Alastaro)

Myllylähde on Alastarolla Loimaalla sijaitseva, Virttaankankaasta purkautuva lähde. Se sijaitsee Alastaron Virttaan kylässä, Oripään kunnan rajalla lähellä seututietä 213 ja se on eräs Säkylän Pyhäjärveen laskevan Pyhäjoen alkulähteistä. Lähde on aikoinaan padottu vesivoiman saamiseksi jauhomyllyjä varten. Nykyään se on yhtenä etappina Virttaankankaan harjureitin ulkoilureitillä, ja lähteen ympäristöön on kunnostettu myllytupa, turvekammi ja pitkospuut.

Noin 10 kilometriä Alastaron Myllylähteestä etelään, saman Säkylän–Mellilän harjujakson varressa Oripäässä  on toinenkin Myllylähde. Se laskee Loimijokeen Hanhijoen kautta ja sijaitsee Oripäässä Alastaron Virttaan kylän etelärajalla.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Suomen lähteet
Loimaan luonto
Alastaro
Eurajoen vesistö
Pasvalys

Pasvalys on pohjoisessa Liettuassa, Panevėžysin läänissä, Svalia-joen rannalla sijaitseva kaupunki. Se toimii Pasvalysin kunnallispiirin hallinnollisena keskuksena. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 8 120 asukasta.

Lähteet

Aiheesta muualla

Kaupungin virallinen sivusto 

Panevėžysin läänin kaupungit
Saksalaisten sotilaiden hautausmaa (Rovaniemi)

Saksalaisten sotilaiden hautausmaa on Rovaniemellä 1963 käyttöön otettu toisen maailmansodan aikana Pohjois-Suomen rintamilla kaatuneiden saksalaisten sotilaiden hautausmaa. Alueelle on haudattu 2 683 saksalaissotilasta. 1,5 hehtaarin kokoinen hautausmaa-alue sijaitsee Norvajärvellä Rovaniemen pohjoisosassa. 

Suomen valtio luovutti vuonna 1959 saksalaisen Volksbund Deutsche Kriegsgräberfürsorge -järjestön käyttöön 1,5 hehtaarin maa-alueen Lapin rintamalla kaatuneiden saksalaisten sotilaiden hautausmaan perustamiseksi. Käyttöoikeus luovutettiin korvauksetta niin pitkäksi aikaa kuin alueita käytetään mainittuun tarkoitukseen. Maapohja on Rovaniemen seurakunnan omistuksessa. Järjestö vastasi hautausmaan perustamisesta ja vainajien kokoamisesta sekä rakennutti paikalle mausoleumin. Hautausmaa vihittiin käyttöön vuonna 1963. Järjestö huolehti hautausmaan hoidosta. Pienessä, karun yksinkertaisessa luonnonkivistä rakennetussa mausoleumissa vierailee yhä runsaasti matkailijoita. Hautausmaalla käy matkailijoita vuosittain noin 10 000.

Katso myös
Saksalaisten sotilaiden hautausmaa, Vantaa. Hautausmaalle on koottu kaatuneet saksalaiset Etelä-Suomesta.

Lähteet

Aiheesta muualla

Der Deutsche Soldatenfriedhof 
Tietokanta, josta voi nimellä etsiä saksalaisille sotilashautausmaille haudattuja vainajia.
 Visit Rovaniemi: Saksalaisten sotilaiden hautausmaa 
Saksalaisten hautausmaa Norvajärvellä Rovaniemellä, Lapin Kansa (YouTube)
 Kuvia Norvajärven hautausmaalta 

 

Rovaniemen hautausmaat
Saksalaisjoukot Suomessa 1940–1945
Lapin sota
Rovaniemen rakennukset ja rakennelmat
Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2010

Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2010 järjestettiin Australian Geelongissa ja Melbournessa 29. syyskuuta – 3. lokakuuta 2010. Kilpailujen ohjelmassa oli maantieajo ja aika-ajo miehille, naisille ja alle 23-vuotiaille miehille.

Miesten aika-ajo 

Miesten aika-ajo käytiin 45,8 kilometrin reitillä 30. syyskuuta 2010. Kilpailussa ajettiin kaksi 22,9 kilometrin kierrosta. Fabian Cancellara voitti aika-ajon maailmanmestaruuden neljännen kerran. Hopeamitalisti David Millar johti ensimmäisellä väliaikapaikalla, mutta jäi lopulta Cancellaralle yli minuutin. Tony Martin sai pronssia, vaikka koki rengasrikon.

Tulokset 
Lähde: UCI

Naisten aika-ajo 
Naisten aika-ajo käytiin 22,9 kilometrin reitillä 29. syyskuuta 2010. Kilpailussa ajettiin yksi kierros. Emma Pooley voitti maailmanmestaruuden johdettuaan molemmilla väliaikapaikoillakin. Judith Arndt nousi lopussa hopealle ohi Linda Villumsenin. Lähes 52-vuotias Jeannie Longo-Ciprelli sijoittui viidenneksi.

Tulokset 
Lähde: UCI

Alle 23-vuotiaiden aika-ajo 
Alle 23-vuotiaiden aika-ajo käytiin 31,8 kilometrin reitillä 29. syyskuuta 2010. Kilpailussa ajettiin kaksi 15,9 kilometrin kierrosta. Taylor Phinney voitti mestaruuden 1,9 sekunnin erolla väliaikapisteissä johtaneeseen Luke Durbridgeen. Marcel Kittel sai pronssia.

Tulokset 
Lähde: UCI

Miesten maantieajo 
Miesten maantieajo käytiin 262,7 kilometrin reitillä 3. lokakuuta 2010. Kilpailussa ajettiin 82,3 kilometrin siirtymäosuus ja yksitoista 15,9 kilometrin kierrosta. Thor Hushovd voitti maailmanmestaruuden oltuaan ylämäkeen ajetussa loppukirissä vahvin ennen Matti Brescheliä ja Allan Davisia.

Tulokset 
Lähde: UCI

Naisten maantieajo 
Naisten maantieajo käytiin 127,2 kilometrin reitillä 2. lokakuuta 2010. Kilpailussa ajettiin kahdeksan 15,9 kilometrin kierrosta. Giorgia Bronzini voitti maailmanmestaruuden loppukirissä ennen Marianne Vosia ja Emma Johanssonia. Mitalikolmikko ohitti karkumatkalla olleet Nicole Cooken ja Judith Arndtin viimeisen sadan metrin aikana.

Tulokset 
Lähde: UCI

Alle 23-vuotiaiden maantieajo 
Alle 23-vuotiaiden maantieajo käytiin 159 kilometrin reitillä 1. lokakuuta 2010. Kilpailussa ajettiin kymmenen 15,9 kilometrin kierrosta. Kilpailu ratkesi massakirissä, jossa kultaa voitti Michael Matthews ennen John Degenkolbia. Pronssimitali jaettiin Taylor Phinneyn ja Guillaume Boivinin kesken.

Tulokset 
Lähde: UCI

Lähteet

Aiheesta muualla 
Virallinen sivusto 

Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut
Pyöräilykausi 2010
Melbournen urheilu
Matkusjoki (joki Vampulassa)

Matkusjoki  on 11 kilometriä pitkä joki Satakunnassa. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Loimijoen läntinen sivujoki. Matkusjoki yhtyy Loimijokeen 27 kilometriä ylävirtaan sen suistosta. Sen valuma-alueen pinta-ala on 66,56 neliökilometriä  tai 64,63 neliökilometriä  ja se ulottuu Säkylässä Köyliön ja Huittisissa Vampulan alueille. Joki virtaa lähinnä peltojen halki eikä siihen laske järviä.

Valuma-alueen kuvailua 
Matkusjoen suisto sijaitsee noin kaksi kilometriä pohjoiseen Vampulan kirkosta. Joki alajuoksulla meanderoiva, mutta sen latvoilla uomat ovat suoristettuja ja syvennettyjä. Joki on 4,8 kilometrin matkalla yli 5 metriä leveä, eikä sen alajuoksulla 7 kilometrin matkalla ole merkittäviä sivuojia ennen Haaranojaa ja Vähäjokea. Siellä joki haarautuu sivujokeen, joka kerää suuren Matkussuon turvetuotantoalueen sadevedet. Sen valuma-alueen pinta-ala on 20 neliökilometriä. Toinen haara jatkaa pääuoman suuntaan ja sen valuma-alueen pinta-ala on 35 neliökilometriä. Sen latvat sijaitsevat Vuorenmaalla, jossa jokeen virtaa pelto-ojien lisäksi Kakkurinsuon vedet.

Valuma-aluetta rajaavat etelässä Säkylänharju ja Virttaankangas, ja niistä on peräisin osa virtaaman vesistä. Pohjoisessa alue rajautuu Kakkurinsuohon ja Matkussuohon. Joki virtaa Haaranojalla Säkylän ja Huittisten välisen kuntanrajan yli. Kantatie 41 ylittää joen lähellä sen suuta ja yhdystie 2101 aivan sen suussa.

Historia 
Vuonna 1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa ei näkynyt valuma-alueella järviä, joita olisi voinut kuivattaa, ja alueen pellot on ilmeisesti raivattu alueen soista. Kartassa joen suuhun oli merkitty kylä ”Matkusjoki by, joka oli saanut nimensä joen mukaan.

Lähteet

Suomen joet
Huittisten luonto
Vampula
Loimijoen alaosan alue
Carey Mulligan

Carey Hannah Mulligan (s. 28. toukokuuta 1985 Westminster, Lontoo) on englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elo­kuvissa An Education, Ole luonani aina, Drive, ja The Great Gatsby – Kultahattu. Hänet palkittiin Jenny Mellorin roolistaan elokuvassa An Education parhaan nais­pääosan Baftalla ja oli ehdolla parhaan nais­pää­osan Oscarin ja Golden Globen saajaksi.

Ura 

Mulliganin ensimmäinen elo­kuva oli vuoden 2005 Ylpeys ja ennakkoluulo, jossa hän näytteli Kitty Bennettiä. Mulligan on näytellyt myös elo­kuvissa Brothers, Public Enemies, The Greatest, Wall Street: Money Never Sleeps, Shame ja Inside Llewyn Davis. Vuonna 2007 Mulligan näytteli Sally Sparrow’ta Doctor Whon jaksossa Blink.

Yksityiselämä 

Mulligan meni vuonna 2012 naimisiin Mumford & Sons -yhtyeen laulajan Marcus Mumfordin kanssa. Heillä on vuonna 2015 syntynyt tytär sekä vuonna 2017 syntynyt poika.

Filmografia

Palkinnot ja ehdokkuudet

Lähteet

Aiheesta muualla 

Englantilaiset näyttelijät
Englantilaiset teatterinäyttelijät
Englantilaiset ääninäyttelijät
BAFTA-palkinnon saajat
Royal Shakespeare Companyn jäsenet
Vuonna 1985 syntyneet
Elävät henkilöt
Ypäjoki

Ypäjoki  on 11 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Ypäjällä ja Varsinais-Suomessa Loimaalla. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen, ja se on Loimijoen pohjoinen sivujoki. Ypäjoki yhtyy Kokemäenjoen sivujokeen Loimijokeen 76 kilometriä tämän suun yläpuolella. Ypäjoen valuma-alueen pinta-ala on 59 km² ja sen järvisyys on 0,03 %. Luontaisia järviä on vain yksi: Äijälammi.

Valuma-alueen kuvailu 
Joen valuma-alueen vesistöjä ja sivuhaaroja on helpompi kuvailla lähtemällä liikkeelle joen suusta ja etenemällä sitten yläjuoksulle päin.

Joki saa alkunsa Ypäjän Ypäjänkylästä, jonka historiallinen kylätontti on joen rannalla, ja virtaa pääosin Ypäjänkylän alueella kunnes laskee Loimijokeen Loimaan Kauhanojalla. Ensimmäinen sivuhaara yhtyy Ypäjokeen nimettömän lammen tai joen laajentuman kohdalla 3,6 kilometriä Loimijoelta. Sivujoki on nimeltään Haaranoja, jonka valuma-alueen pinta-ala on 22 km². Haaranoja on neljä kilometriä pitkä ja saa alkunsa Ypäjän taajaman pohjoispuolelta Kartanonkylästä, josta se virtaa Vaivaskoskenojan nimisenä. Haaranojan toinen haara on Rääsänoja. Haaranoja on voimakkaasti perattu ja oiottu, mutta alajuoksulla se meanderoi selvästi. Ylängöllä Äijälamminsuolla sijaitsee Jokioisen kunnan puolella sijaitsee Äijälammi, jonka sadevedet kulkeutuvat laskuojattomana Isorahkan läpi kohti etelää, missä Haaranoja ja sen sivuhaara Letkunoja kuljettavat ne Ypäjokeen.

Katinhännän tienoilla Ypäjoki haarautuu ensimmäisen kerran voimakkaasti. Vasemmalta yhtyy pääuomaan ensin Lautakatonoja ja oikealta yhtyy sitten Korvenoja. Ylempänä pääuoma kulkee Ypäjänkylän kautta puolen hehtaarin kokoisen lammen läpi. Lampeen laskee kaksi ojaa. Vasemmalta laskee oja Kolinsuon ja Jokioisten kunnan rajan suunnalta kaksi toisiinsa yhtyvää ojaa ja oikealta laskee Hauenkuononoja.

Muuta 
Yhdystie 2812 ylittää joen kahdesti.

Lähteet

Suomen joet
Ypäjän luonto
Loimaan luonto
Loimaan kunta
Loimijoen yläosan alue
Maanviljelysneuvos

Maanviljelysneuvos () on suomalainen arvonimi, joka on ollut käytössä jo suuriruhtinaskunnan ajalla. Nykyään se on tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 2. ryhmään. Arvonimestä maksettava vero on joko .

Arvonimi myönnettiin Suomessa ensi kerran vuonna 1861 tilanomistaja Evert Rotkirchille. Autonomian aikana se ehdittiin myöntää 39 suomalaiselle. Itsenäisyyden aikana se on kevääseen 2014 mennessä myönnetty 244 henkilölle. Lisäksi vuonna 1918 myönnettiin yksi vastaava maatalousneuvoksen arvonimi agronomi Alexander Wasastjernalle.

Merkittäviä maanviljelysneuvoksia

Ernsti Alajoki
Edvard Björkenheim
Kusti Eskola
 Wolmar af Heurlin
Viljami Kalliokoski
Einari Karvetti
Jacob Kavaleff

Kauno Kleemola
Juho Koivisto
Alfred Kordelin
Niilo Kosola
Jalo Lahdensuo
Heimo Linna
Evert Malm

Matti Mattila
Sigurd Mattsson
H. G. Paloheimo
Klaus Pentti
Heikki Perho
Mauno Pohjonen
Onni Rantasalo

Toivo Saloranta
Raimo Tammilehto
Taisto Tähkämaa
Taavi Vilhula
Lauri Äijö

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Suomalaiset arvonimet
Suomen maatalous
Lauri W. Pääkkönen

Lauri Vilho Pääkkönen (16. lokakuuta 1865 Hankasalmi – 6. syyskuuta 1939 Viipuri) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja kirjailija. Hän käytti nimimerkkejä Lassi, L.V.P. ja L.W.P:nen.

Pääkkönen valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista. Vuosina 1890–1899 Pääkkönen asui Heinolassa, jossa hänen vaimonsa toimi alakoulun opettajana. Heinolassa Pääkkönen oli myös Jyränkö-lehden päätoimittajana ja hän vaikutti merkittävästi siihen että Heinolaan perustettiin opettajaseminaari käymällä syksyllä 1899 henkilökohtaisesti asian vuoksi kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin puheilla. Hän kierteli vuosina 1889–1904 Inkerissä, Tverin Karjalassa, Aunuksessa ja Vepsässä keräten kansa- ja muinaistieteellistä aineistoa. Pääkkönen keräsi muun muassa noin 6 000 kivikauden esinettä Kansallismuseon kokoelmiin. Retkiensa ansiosta hänestä tuli Karjalan Sivistysseuran kunniajäsen. Kun Pääkkönen joutui viranomaisten epäluulojen kohteeksi näiden retkien vuoksi hän ryhtyi vuonna 1900 kansakoulunopettajaksi ensin Nurmijärvelle. Pääkkönen oli sitten opettajana myös Nastolassa, Kytäjällä, Karkkilassa ja viimeksi Pyhtäällä. Eläkkeelle jäätyään hän muutti Kuokkalaan Karjalan kannakselle.

Pääkkönen kävi 1890-luvulla opintomatkalla Venäjällä ja palattuaan kiersi Mikkelin läänin maanviljelysseuran palkkaamana opettamassa huopikkaiden tekoa eri puolilla Savoa ja Kajaanissa sekä Heinolassa.

Pääkkönen oli opettajana ja koulun johtajana Högforsin kansakoulussa Karkkilassa yhdessä vaimonsa Katri Pääkkösen kanssa 1903–1918.

Teoksia 
 Tuonelasta käsin : tosi tapauksen mukaan kirj. Lassi.    Warén, Pori 1896
 Kesämatkoja Venäjän Karjalassa sekä hajanaisia kuvauksia Karjalan kansan nykyisyydestä ja entisyydestä.    Suomen muinaismuisto-yhdistys, Helsinki 1898
 Kalevalassa : keräilijän kokemuksia Venäjän Karjalasta ja Vienasta : vuorokeskustelu, kirjoittanut L. W. P:nen. Suomen opettajain raittiusliiton vuorokeskusteluja n:o 17.    Helsinki 1936

Lähteet 
 
 Museo24 Jämsän seudun huopateollisuus : Huopasia Venäjältä Suomeen
 Tuure Hasselman ja Kirsti Salmi-Nikander : Vuosisadan koulutarina – Haukkamäen koulu 1899–1999. Haukkamäen koulun vanhempainyhdistys ry, Karkkila 1999, s. 14 ja 23

Suomalaiset opettajat
Suomalaiset päätoimittajat
Suomalaiset kirjailijat
Vuonna 1865 syntyneet
Vuonna 1939 kuolleet
Jyrkänparras

Jyrkänparras eli juumanreuna on vedenalainen, tasaisen rantakentän ja syvempään veteen viettävän jyrkän rinteen taitekohta. Aallot ovat irrottaneet tällaisen rantamuodostuman ainekset rantatörmästä ja kasanneet ne rannan lähelle jyrkänteeksi. Veden kuljettamien maa-ainesten kasaantumista nimitetään akkumulaatioksi.

Lähteet

Geomorfologia
Koston aika

Koston aika (Straightheads tai Closure) on brittiläinen rikos/draama elokuva, jonka ohjasi Dan Reed. Sen ensi-ilta oli vuonna 2007. Pääosissa nähdään Gillian Anderson ja Danny Dyer. 

Vuoden 2007 brittiläiset elokuvat
Brittiläiset rikoselokuvat
Robert Morris

Robert Morris voi viitata johonkin seuraavista:

 Robert Morris (1734–1806), yhdysvaltalainen kauppias, rahoittaja ja itsenäisyysjulistuksen allekirjoittaja
 Robert Morris (1931–2018), yhdysvaltalainen kuvanveistäjä ja käsitetaiteilija
Robert Tappan Morris (s. 1965), professori, joka loi 1988 ensimmäisen haittaohjelmamadon
Mooney M20

Mooney M20 on ensi kertaa vuonna 1955 lentänyt yhdysvaltalainen yleisilmailulentokone, jonka valmistaja on Mooney Airplane Company.  Koneen suunnitteli Albert (Al) Mooney. Koneita on tehty vuosikymmeniä ja nykyään kone maksaa 579 000 dollaria.

Kesällä 2008 Mooney alkoi kehittää Rolls-Royce RR500 TP -potkuriturbiinilla varustettua versiota koneesta.

Lähteet

Aiheesta muualla

 History of Mooney models
 The Al Mooney Story: They All Fly Through the Same Air
 FAA aircraft type certificate
 Mooney Acclaim 

M20
Yhdysvaltalaiset yleisilmailukoneet
1950-luvun yleisilmailukoneet
Varonen

Varonen tai Waronen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Aarne Varonen (1897–1918), jääkärivänrikki
Eino Waronen (1896–1978), kunnallispoliitikko ja professori
Esko Varonen (1957–2019), näyttelijä ja muusikko
Jukka Varonen, Valkeakosken kaupunginjohtaja 2013–2020
Kalle Varonen (s. 1974), uimari
Matti Waronen (1861–1911), kansatieteilijä ja suomen kielen lehtori
Mikko Varonen, pesäpalloilija
Pasi Varonen (s. 1971), pesäpallon pelinjohtaja
Rita Varonen, kuoronjohtaja
Samu-Kalle Varonen (s. 1999), pesäpalloilija
Tumppi Varonen (s. 1956), muusikko ja kirjailija
Veera Varonen (s. 2005), pesäpalloilija
Vesa Varonen (s. 1967), pelinjohtaja ja pesäpalloilija.
Kellokumpu

Kellokumpu on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

 Helmi Kellokumpu (s. 1925), kirjailija
 Martti Kellokumpu (s. 1963), entinen freestylehiihtäjä
 Maija Kellokumpu (1892–1935), taiteilija
 Ritva Kellokumpu (s. 1936), muotitaiteilija
Muslimielämää

Muslimielämää oli Tarinatalon tuottama suomalainen asiaohjelma, joka perustui brittiläisen Wildcard Productionin formaattiin Make Me a Muslim. Syksyllä 2010 esitetty kuusiosainen sarja seuraa viiden suomalaisen tapaa yrittää elää kuuden viikon ajan muslimina. Heidän ohjaajanaan toimi irakilainen šiia-vaikuttaja Haider Al-Hello ja mentoreina suomalainen islamin opettaja Isra Lehtinen ja syyrialainen entinen lääketieteen opiskelija Anas Hajjar.

Jaksoluettelo
Muslimielämä alkaa
Muslimiseksiä
Paasto
Vappu muslimien tyyliin
Pasi hyväntekijänä
Loppujuhla

Aiheesta muualla
 Muslimielämää Ylen sivustolla 

Suomalaiset televisiosarjat
Islam Suomessa
Rönkkö

Rönkkö on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Eero Rönkkö (1938–2005), nuortenkirjailija
Esko Rönkkö, Esko Aho, laulaja
Heikki Rönkkö (s. 1983), sarjakuvapiirtäjä ja graafinen suunnittelija
Kai Rönkkö (s. 1972), jalkapalloilija
Kalle Rönkkö (s. 1976), jalkapalloilija
Lauri Rönkkö (s. 1994), pesäpalloilija
Marja-Liisa Rönkkö (s. 1945), museologi, taidehistorioitsija ja kulttuuriperinnön ammattilainen
Markku Rönkkö (s. 1958), kirjailija, entinen tekstisuunnittelija
Nastja Säde Rönkkö (s. 1985), nykytaiteilija
Pekka Rönkkö (1954–2001), taideasiantuntija ja Kemin taidemuseon intendentti
Pertti Rönkkö (s. 1949), Berliinissä asuva toimittaja ja tietokirjailija
Tahvo Rönkkö (1905–1993), poliitikko, maatalousministeri.
Pärssinen

Pärssinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

 Antero Pärssinen (s. 1937), eversti
 Armas Pärssinen (1888–1951), jääkäriluutnantti
 Hannu Pärssinen (s. 1960), aitajuoksija
 Hilja Pärssinen (1876–1935), opettaja, toimittaja, kansanedustaja (SDP), kirjailija ja puheenjohtaja
 Jaakko Pärssinen (1872–1857), opettaja, kansakouluntarkastaja ja Kansanvaltuuskunnan kouluneuvoston johtaja
 Juuso Pärssinen (s. 2001), jääkiekkoilija
 Marja Pärssinen (s. 1971, nyk. Päivinen), uimari
 Matti Pärssinen (1896–1951), kansanedustaja (Maalaisliitto)
 Timo Pärssinen (s. 1977), jääkiekkoilija.

Kuvitteellisia henkilöitä 
 Usko Pärssinen, hahmo Maikki Harjanteen Minttu-kirjoissa
Syrjänen

Syrjänen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

August Syrjänen (1883–1956), kunnallisneuvos ja kansanedustaja (SDP)
Eero Syrjänen (1901–1971), maanviljelysneuvos, yritysjohtaja
Hannu Syrjänen (s. 1951), yritysjohtaja
Harri Syrjänen (s. 1969), kokki
Kaarle Viktor Syrjänen (1896–1955), kunnallispoliitikko, puheenjohtaja
Kirsi Westerlund, o.s. Syrjänen (1969–2020), Miss Suomi 1992
Markku Syrjänen (1945–2017), tietojenkäsittelytieteen professori
Olavi Syrjänen (s. 1936), virkamies ja professori, asuntohallituksen pääjohtaja 1984–1993
Risto Syrjänen (1925–2016), pika-aitajuoksija
Satu Syrjänen (s. 1953), kuvanveistäjä ja muotoilija
Siiri Syrjänen (s. 2003), salibandyn pelaaja
Sixtus Syrjänen (1876–1970), insinööri ja teollisuusyrittäjä
Vesa Erkki Syrjänen (1914–1972), kirjailija.
The Big Picture

The Big Picture on Elton Johnin kahdeskymmeneskuudes studioalbumi, ja se julkaistiin vuonna 1997. Albumi sisältää neljä maailmanlaajuisesti julkaistua singleä, "Live Like Horses", (duetto Luciano Pavarotin kanssa vain singleversiossa), "Something About The Way You Look Tonight", "Recover Your Soul" ja "If the River Can Bend".

Kappalelista 
Kaikki kappaleet kirjoittanut Elton John ja Bernie Taupin.

Kokoonpano 
Elton John – piano, urut, laulu
Guy Babylon – kosketinsoittimet
Bob Birch – basso
Paul Carrack – urut
Davey Johnstone – kitara
John Jorgenson – kitara
Charlie Morgan – rummut
Matthew Vaughan – kosketinsoittimet, lyömäsoittimet

Aiheesta muualla 
Elton Johnin virallinen sivusto 
Elton Johnin diskografia 

Elton Johnin albumit
Vuoden 1997 albumit
Roponen

Roponen on suomalainen sukunimi.

Tunnettuja Roposia 

Jussi Roponen, laulaja, humppamestari 1984
Kati Siltovuori, ent. Roponen (s. 1971), kiekonheittäjä
Riitta-Liisa Roponen (s. 1978), maastohiihtäjä
Toni Roponen (s. 1973), henkilökohtainen maastohiihtovalmentaja, entinen ampumahiihtovalmentaja

Roponen taiteilijanimenä 

 Mikael Vuori, taiteilijanimi Roponen, tubettaja
Airaksinen

Airaksinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

Hanna Airaksinen (s. 1970), pesäpalloilija
Helena Airaksinen, diplomaatti
Jaana Airaksinen (s. 1961), kirjailija, kansalaisaktivisti
Jorma Airaksinen (s. 1942), taikuri
Jorma Airaksinen, kilpa-autoilija
Juho Airaksinen  (1878–1951), ylijohtaja
Jukka Airaksinen (s. 1957), jääkiekkoilija
Matti Airaksinen, radiotoimittaja ja DJ
Matti Airaksinen, anatomian professori 
Marja Airaksinen, farmasian professori 
Mauno Airaksinen (s. 1930), farmakologian professori
Mervi Airaksinen (s. 1980), teknologia-alan yritysjohtaja
Pekka Airaksinen (s. 1934), koripalloilija
Pekka Airaksinen (1945–2019), elektronisen musiikin säveltäjä ja muusikko
Risto Airaksinen (s. 1949), raviohjastaja ja -valmentaja
Teppo Airaksinen (s. 1982), televisio-ohjaaja ja käsikirjoittaja.
Timo Airaksinen (s. 1947), filosofian professori.
Tähtinen

Tähtinen on suomalainen sukunimi.

Tunnettuja
Antti Tähtinen (1874–1933), rakennusmestari, toinen Rakennustoimisto Tähtinen & Solan perustajista
Antti Tähtinen (1935–2017), arkkitehti
Arto Tähtinen (s. 1945), työmarkkinajohtaja
Eila Tähtinen (s. 1931), koripalloilija
Helmi Tähtinen (1882–1961), näyttelijä
Jaakko Tähtinen (1904–1970), arkkitehti
Jyrki Tähtinen (s. 1961), asianajotoimiston johtaja, asianajaja
Kari J. Tähtinen, heraldikko (esim. Akaan vaakuna)
Leena Tähtinen (1955–2009), vapaa toimittaja, tietokirjailija, tähtitieteen dosentti
Maire Tähtinen (1926–2022), koripalloilija
Markku Tähtinen (s. 1978), jääkiekkoilija
Mikko Tähtinen (1914–2003), yritysjohtaja ja vuorineuvos
Pentti Tähtinen (1934–2006), jalkapalloilija
Risto K. Tähtinen, toimittaja ja ulkomaankirjeenvaihtaja
Tero Tähtinen (s. 1978), kirjailija, esseisti, suomentaja, kirjallisuuskriitikko ja kirjallisuudentutkija
Urho Tähtinen (1899–1982), eversti ja rykmentin komentaja.
Leikola

Leikola on suomalainen sukunimi.

Tunnettuja Leikoloita
Aare Leikola (1893–1973), kansanedustaja (Kokoomus), diplomi-insinööri
Anto Leikola (s. 1937), luonnontieteilijä, Erkki Leikolan poika
Erkki Leikola (1900–1986), lääkäri, poliitikko (Kokoomus), Aare Leikolan veli
Ismo Leikola (s. 1979), stand up -koomikko
Kai Leikola, Soulfallen-yhtyeen solisti, Ismo Leikolan veli
Lauri Leikola (1933–1996), insinööri ja yritysjohtaja, liikenneneuvos
Markus Leikola (s. 1960), toimittaja, kirjailija, konsultti ja kommentaattori, Anto Leikolan poika
Matti Leikola (s. 1935), metsätieteilijä, professori, Erkki Leikolan poika
Sajakorpi

Sajakorpi on suomalainen sukunimi.

Tunnettuja
Aku Sajakorpi (s. 1976); yrittäjä, laulaja, näyttelijä
Ismo Sajakorpi (s. 1944); teatteriohjaaja, televisio-ohjaaja, käsikirjoittaja, viihdetaiteilija
Lilga Kovanko

Olga Lilga Losinskij-Kovanko (s. 12. joulukuuta 1943 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Kovanko oli pitkään yksi Lilla Teaternin keskeisistä vakio­näyttelijöistä, johon hän oli kiinnitettynä 1969–1974 ja vuodesta 1979. Vuosina 1974–1979 hän oli välillä kiinnitettynä Svenska Teaterniin ja on kuulunut myöhemmin Helsingin Kaupunginteatterin henkilö­kuntaan.

Ura 

Vuonna 1986 Kovanko perusti yhdessä Marina Motaleffin kanssa pienen Teater Atena -ryhmän, joka tuotti joitakin lapsille suunnattuja näytelmiä.

Kovanko on näytellyt myös televisiossa ja monissa elo­kuvissa, muun muassa teoksissa Vodkaa, komisario Palmu ja Bensaa suonissa.

Filmografia

Teatteri

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset näyttelijät
Vuonna 1943 syntyneet
Elävät henkilöt
Björnberg

Björnberg on alkuaan porilainen suomalainen teollisuussuku, joka on nykyään tunnettu Myllykoski Oyj:n omistajina. Suvulla oli vahva asema myös Partekissa, mutta yhtiön pilkkomisen jälkeen siitä on jäljellä vain Gustaf Björnbergin 0,05 prosentin osuus Cargotecin äänivallasta. Avioliiton kautta Björnbergit liittyvät kuitenkin myös Fazerin sukuun.

Suvun jäseniä 
 Karl Björnberg (1696–1775), kenraaliluutnantti
 Carl Fredrik Björnberg (1791–1849) Porilainen kauppias ja laivanvarustaja
 Carl Anton Björnberg (1821–1866), Porilainen kauppias ja Porin Konepajan perustaja
 E. A. Björnberg, Tammikuun valiokunnan jäsen
 Fredrik Geronimo Björnberg (1857–1924), Myllykoski Träsliperi Aktiebolagin perustaja, ministerivaltiosihteerin apulainen, eversti Claes Björnbergin veli
 Claës Björnberg (1859–1931), Myllykoski Träsliperi Aktiebolagin perustaja
 Ricardo Björnberg (1861–1917), porilainen arkkitehti
 Carl Gustaf Björnberg (1901–1995), Yhtyneiden Paperitehtaiden johtaja, Myllykosken Paperitehdas Oy:n toimitusjohtaja
 Fredrik Björnberg (s. 1938), geologi, Myllykoski Oy:n hallituksen puheenjohtaja
 Hans J. Björnberg (1944–26.5.1990), Partekin toimitusjohtaja 1990-luvulla
 Carl G. Björnberg (s. 1941), Myllykoski Oy:n toimitusjohtaja, Fredrik Björnbergin veli
 Emelie Björnberg  (s. 1979), vaatesuunnittelija

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 

Suomalaiset suvut
Yrityssuvut
Tim McGraw

Samuel Timothy "Tim" McGraw (s. 1. toukokuuta 1967 Delhi, Louisiana) on yhdysvaltalainen country-laulaja ja näyttelijä. McGrawn albumeja on myyty yli 40 miljoonaa kappaletta, ja hän on saavuttanut muun muassa kaksikymmentäviisi ykköshittiä Billboard Hot Country 100 -listalla tai Country Airplay -listalla.
 
McGraw on ollut naimisissa country-laulaja Faith Hillin kanssa vuodesta 1996, ja parilla on kolme lasta, Gracie Katherine (s. 1997), Maggie Elizabeth (s. 1998) ja Audrey Caroline (s. 2001).

Diskografia

Albumit 
 Tim McGraw (1993]
 Not a Moment Too Soon (1994) 
 All I Want (1995)
 Everywhere (1997)
 A Place In The Sun (1999)
 Set This Circus Down (2001)
 Tim McGraw and the Dancehall Doctors (2002)
 Live Like You Were Dying (2004)
 Let It Go (2007)
 Southern Voice (2009)
 Emotional Traffic (2012)
 Two Lanes of Freedom (2013)
 Sundown Heaven Town (2014)
 Damn Country Music (2015)
 The Rest of Our Life (2017)1

1 Tim McGraw & Faith Hill

Kokoelmat 
 Greatest Hits (2000)
 Reflected: Greatest Hits Vol. 2 (2006) 
 Greatest Hits: Limited Edition (2008)
 Collector's Edition (2008)
 Greatest Hits 3 (2008)
 Limited Edition: Greatest Hits: Volumes 1, 2 & 3 (2008)
 Number One Hits (2010)
 Tim McGraw & Friends (2013)
 Love Story (2014)
 35 Biggest Hits (2015)
 McGraw: The Ultimate Collection (2016)

Lähteet 
All Music

Aiheesta muualla 

 Virallinen sivusto 

Yhdysvaltalaiset laulajat
Yhdysvaltalaiset countrymuusikot
Grammy-palkinnon saajat
Hollywood Walk of Fame
Vuonna 1967 syntyneet
Elävät henkilöt
Lauren (täsmennyssivu)

Lauren tai Laurén voi tarkoittaa seuraavia:

 Lauren (oik. Laureano Bisan-Etame Mayer), kamerunilainen jalkapalloilija
 Lauren, etunimi

Sukunimi Lauren 
 Dyanna Lauren (s. 1970), yhdysvaltalainen eroottinen tanssija
 Joy Lauren (s. 1989), yhdysvaltalainen näyttelijä
 Ralph Lauren (s. 1939), yhdysvaltalainen muotisuunnittelija
Lauren, yksi hänen vaatemerkeistään

Sukunimi Laurén  
 Aapo Laurén (1897–1953), suomalainen kirjailija
 Bertel Laurén (1909–1976), suomalainen yritysjohtaja, kauppaneuvos
 Christer Laurén (1942-2022), Vaasan korkeakoulun/yliopiston professori
 Karl Laurén (1879–1952), suomalainen kansanedustaja (RKP) ja säästöpankinjohtaja, kunnallisneuvos
 Lennart Osvald Laurén (1867–1932), suomalainen tuomari, Ludvig Leonard Laurénin poika
 Ludvig Albert Emanuel Laurén (1860–1909), suomalainen kirjailija
 Ludvig Leonard Laurén (1824–1884), suomalainen kirjailija
 Pasi Laurén (s. 1968), suomalainen judoka
 Per Laurén (1910–1974), suomalainen kansanedustaja (RKP), asianajaja ja säästöpankinjohtaja, varatuomari, Karl Laurénin poika
 Per Åke Laurén (1879–1951), suomalainen taidemaalari
 Ragnar Laurén (1890–1957), suomalainen yritysjohtaja ja toimittaja, kauppaneuvos

 Entisenä nimenä
 Viljo Lairila, vuoteen 1930 Laurén (1904–1978), suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Kenttäpuhelin P 78

Kenttäpuhelin P 78 on L. M. Ericssonin valmistama Suomen puolustusvoimien käyttöön 1980-luvulla tullut kenttäpuhelin, jota voidaan käyttää kenttäpuhelimena sekä puhelimen omalla paikallisparistoilla (LB), kolmella R20-sauvaparistolla, siihen kytketyn puhelinkeskuksen keskusparistolla (CB) tai kenttäradioon liitettynä sitä kauko-ohjaavana puhelimena (R).

Puhelimen alumiinivaluiseen kanteen on merkitty tarralla vuoteen 2005 saakka käytössä olleet suomenkieliset radioaakkoset. P 78:aa ennen ja sen kanssa samanaikaisesti olivat Suomen puolustusvoimissa käytössä suomalainen kenttäpuhelin  PUTE ja ruotsalainen LME sekä neuvostoliittolainen TA-57. Vuonna 2018 Ruotuväki-lehti uutisoi, että Bittiumin kehittämä datansiirtolaite Tough Comnode korvaa tulevaisuudessa P78 ja P90 -kenttäpuhelimet.

Lähteet

Kenttäpuhelin
Suomen tupakkateollisuus

Tupakkateollisuus on ollut merkittävä teollisuudenala Suomessa. Merkittävimpiä alan yhtiöitä olivat Amer-Tupakka, Rettig Oy ja Pietarsaaren Strengbergin tupakkatehdas. Myös jotkin urheiluliitot saivat osinkoja tupakan myynnistä. Vuonna 2010 Suomessa ei ollut tupakkateollisuutta.

Suomessa toimineita tupakkatehtaita:
 Strengbergin tupakkatehdas  Pietarsaaressa vuosina 1762–1998,
 Rettigin tupakkatehdas  Turussa vuosina 1845–1998,
  Amer-Tupakan tupakkatehdas  Tuusulassa vuosina 1950–2004,
 Vaasan tupakkatehdas perustettiin vuonna 1861, 
 Samsonin tupakkatehdas (myöhemmin Hämeen Tupakkatehdas Oy)  Hämeenlinnassa vuosina 1898–1908,
 Fältmarsin tupakkatehdas Hämeenlinnassa vuosina 1885–1915,
 Borgströmin tupakkatehdas Helsingin Kruununhaassa vuosina 1839–1928,
  Suomen Tupakan tehtaat  Ruoholahdessa (1930–1964) ja  Lauttasaaressa (1964–1995),
 Achilles Christidesin tupakkatehdas Fennia Helsingissä 1898–1961,
 Tollander & Klärich Helsingissä vuosina 1840–1925.
 Osakeyhtiö J. & E. Humelin Turussa vuosina 1881–1933.

Lähteet

Katso myös 
  Tupakan historia Suomessa

Aiheesta muualla 
 Suomessa toimi ennen kymmeniä tupakkatehtaita Yle Elävä arkisto 20.09.2012

tupakka
Tupakan historia
Karl Björnberg

Karl Björnberg (1696–1775) oli ruotsalainen kenraaliluutnantti.

Björnberg toimi Suomenlinnan komendanttina vuodesta 1765 lähtien. Hänet tunnettiin järkkymättömänä säätyvallan kannattajana. Kustaa III:n vallankaappauksen yhteydessä elokuussa 1772 eversti Jakob Magnus Sprengtporten pidätti Björnbergin ja varmisti näin käytännössä kaappauksen onnistumisen Suomessa.

Lähteet

Ruotsalaiset kenraalit
Vuonna 1696 syntyneet
Vuonna 1775 kuolleet
Suomen Purjehdus ja Veneily

Suomen Purjehdus ja Veneily ry (Segling och Båtsport i Finland rf.) on vuoden 2011 alussa toimintansa aloittanut purjehduksen ja veneilyn kattojärjestö, joka syntyi kun Suomen Purjehtijaliitto ja Suomen Veneilyliitto yhdistyvät. Uudessa järjestössä on noin 60 000 jäsentä ja se kuuluu Suomen kymmenen suurimman lajiliiton joukkoon. Liiton jäseninä on 350 suomalaista pursiseuraa sekä 40 luokkaliittoa.

Toiminta
Suomen Purjehdus ja Veneilyn tehtävä on tukea toiminnallaan seuroja ja luokkaliittoja, jotka tuottavat veneilypalveluja. Liitto huolehtii veneurheilun ja veneilyn harjoittamis-  ja kehittämisedellytyksistä Suomessa sekä osallistuu niiden kehittämiseen kansainvälisissä järjestöissä. Järjestön toimisto sijaitsi vuoden 2016 loppuun Ahti Business Park -toimistorakennuksessa Espoon Haukilahdessa. Vuoden 2017 alusta toimisto sijaitsee Särkiniementiellä Lauttasaaressa.

Jäsenseurat

Talous

Rahoitus

Katso myös 
Luettelo suomalaisista pursiseuroista

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Suomen Purjehdus ja Veneily ry 

Purjehdus ja Veneily
Purjehdus
Suomalaiset vesiliikennejärjestöt
Koillis-Grönlannin kansallispuisto

Koillis-Grönlannin kansallispuisto on Grönlannissa sijaitseva maailman suurin kansallispuisto. Puisto on samalla maailman suurin kuivan maan luonnonsuojelualue. Se perustettiin vuonna 1974 ja sen alue laajennettiin nykyiseen kokoonsa 972 000 km² vuonna 1988. Puisto on Grönlannin ainoa ja samalla maailman pohjoisin kansallispuisto, ja se kattaa koko Grönlannin koillisen rannikon, sekä suuren osan saaren sisämaasta.

Maantiede

Puiston rajat ovat melko suorat. Sen eteläpuolella sijaitsee Sermersooqin kunta ja länsipuolella Qaasuitsupin kunta, jonka raja on 45. läntisen pituuspiirin kohdalla. Suurin osa puistosta sijaitsee Grönlannin jääpeitteen päällä, mutta rannikolla ja pohjoisessa on myös jäättömiä alueita.

Historia

Puisto avattiin 22. toukokuuta 1974, ja se käsitti Ittoqqortoormiitin asumattomat alueet. Vuonna 1988 puisto laajeni 272 000 neliökilometrillä ja saavutti nykyisen kokonsa. Tammikuussa 1977 puisto lisättiin kansainvälisten biosfäärialueiden verkostoon. Puiston nykyisten rajojen sisäpuolella sijaitsevat myös käytöstä poistetut Eismitten ja North Icen tutkimusasemat.

Väestö

Puiston alueella sijaitsee tutkimusasemia, joista osa on toiminnassa ympäri vuoden ja osa vain kesäisin tai talvisin. Puiston alueella ei ole vakituista asutusta lukuun ottamatta tutkimusasemilla työskenteleviä tiedemiehiä.

Eläimistö

Puiston rannikkoseudulla elää arviolta 5 000–15 000 myskihärkää sekä lukuisia jääkarhuja ja mursuja. Muita alueella eläviä nisäkkäitä ovat muiden muassa naali, kärppä, poro, sopuli, ja napajänis. Hirvet katosivat puistosta vuonna 1900 ja sudet vuonna 1934. Alueella tehdään kuitenkin satunnaisia susihavaintoja.

Alueen vesissä elää muun muassa norppa, partahylje, grönlanninhylje, kuplahylje, sarvivalas ja maitovalas.

Alueella lisääntyviä lintulajeja ovat muun muassa amerikanjääkuikka, valkoposkihanhi, lyhytnokkahanhi, haahka, kyhmyhaahka, tunturihaukka, tunturipöllö, pulmussirri, kiiruna ja korppi.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Grönlannin maantiede
Kansallispuistot
Seulonnan keskeiset artikkelit
Luettelo pikkuplaneetoista

Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä. Pikkuplaneetoiksi kutsutaan niin Marsin ja Jupiterin välisen päävyöhykkeen asteroideja kuin Neptunuksen takaisen Kuiperin vyöhykkeen kappaleita. Suurin osa pikkuplaneetoista luokitellaan  aurinkokunnan pienkappaleiksi, mutta viisi (Ceres, Pluto, Haumea, Makemake ja Eris) luetaan kääpiöplaneetoiksi.

Pikkuplaneetat saavat numerot, kun niistä on riittävän monta havaintoa, jotta niiden rata voidaan
laskea.

Luettelo

1–50 000

50 001–100 000

100 001–150 000

150 001–200 000

200 001–250 000

250 001–300 000

300 001–350 000

350 001–400 000

400 001–450 000

Katso myös
Luettelo tunnetuista asteroideista
Luettelo transneptunisista kohteista
Luettelo komeetoista
Luettelo pikkuplaneetoista nimen mukaan

Lähteet
IAU Minor Planet Center 
IAU Minor Planet Center: Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets 
JPL Small-Body Database Browser 
Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
IAU: RESOLUTION B5: Definition of a Planet in the Solar System 
Pluto and the Developing Landscape of Our Solar System 
IAU names fifth dwarf planet Haumea 
Numbered minor planets

Viitteet
Kymenlaakson pelastuslaitos

Kymenlaakson pelastuslaitos eli KYMPE on yksi Suomen 22 aluepelastuslaitoksesta. KYMPE toimii Kymenlaakson kunnissa, eli Kotkassa, Haminassa, Miehikkälässä, Virolahdella, Pyhtäällä ja Kouvolassa. Kymenlaakson pelastuslaitos työllistää noin tuhat henkilöä.

Kymenlaakson alueella on 29 vapaaehtoista palokuntaa,  2 puolivakinaista palokuntaa,  3 tehdaspalokuntaa ja 2 sotilaspalokuntaa, joiden kanssa Kymenlaakson pelastuslaitoksella on palokuntasopimukset. Puolivakinaiset palokunnat ovat Miehikkälässä ja Virolahdella.

Vakituiset paloasemat

Sopimuspalokunnat

Muut palokunnat

Aiheesta muualla
Kymenlaakson pelastuslaitos

Kymenlaakso
Suomen pelastuslaitokset
Riemann–Stieltjes-integraali

Riemannin–Stieltjesin integraali on Riemannin integraalin yleistetty muoto. Se on saanut nimensä Thomas Joannes Stieltjesin ja Bernhard Riemannin mukaan. Riemannin–Stieltjesin integraali voidaan määritellä joko summien tai ylä- ja alarajojen avulla. Tässä artikkelissa integraali on määritelty ylä- ja alarajojen avulla.

Riemannin–Stieltjesin integraali on muotoa 
, 
missä funktiota f kutsutaan integrandiksi ja funktiota g integraattoriksi. 
Integraali voi myös olla muotoa 
.

Määritelmä

Olkoon α kasvava funktio välillä [a,b]. Välin [a,b] osituksella P tarkoitetaan pistejoukkoa  , missä

a=  ≤  ≤  ≤  = b.

Merkitään 

  = , missä (i = 1,  , n).

Oletetaan, että f on rajoitettu reaalifunktio välillä [a,b]. Jokaisella osituksella P välillä [a,b] asetetaan 

 = sup f(x) ( ≤ x ≤ )

 = inf f(x) ( ≤ x ≤ ).

Jokaiselle ositukselle P välillä [a,b] voidaan merkitä 

 α = α() - α().

On selvää, että  α ≥ 0. Jokaiselle reaalifunktiolle f, joka on rajoitettu välillä [a,b], asetaan 

U (P, f, α) =    , 

L (P, f, α) =    . 

Jos 

 , 

missä supremum ja infimum otetaan kaikkien ositusten yli, niin yhteistä arvoa merkitään 
 
tai
.
Tätä kutsutaan funktion f Riemannin–Stieltjesin integraaliksi tai yksinkertaisemmin Stieltjesin integraaliksi :n suhteen yli välin [a,b].

Riemannin–Stieltjesin integraalin yhteys Riemannin integraaliin

Merkitsemällä  nähdään, että Riemannin integraali on erikoistapaus Riemannin–Stieltjesin integraalista: 

.

Yleisissä tapauksissa :n ei tarvitse olla jatkuva.

Riemannin–Stieltjesin integraalin ominaisuuksia

Riemannin–Stieltjesin integraalin ominaisuudet muistuttavat pitkälti Riemannin integraalin ominaisuuksia. 
Seuraavassa esitellään muuttujan vaihto sekä integraalin lineaariominaisuudet.

Muuttujan vaihto

Olkoon funktio  välillä [a,b] ja g aidosti monotoninen ja jatkuva funktio, joka on määritelty välillä S=[a,b]. Oletetaan, että a = g(c) ja b = g(d) sekä funktiot h ja  ovat yhdistettyjä funktioita, jotka on määritelty seuraavasti 

,

jos . 
Silloin funktio  välillä S ja 
.

Lineaariominaisuudet

Jos  ja  välillä [a,b], niin 

 välillä [a,b] ja

.

Katso myös 
 Lebesgue–Stieltjes-integraali

Lähteet

Rudin W., Principles of Mathematical Analysis, 3rd edition, 1953 
Laitinen T., Riemann-Stieltjes-integraali, Pro gradu -työ, 2006

Kirjallisuutta
 

Integraalilaskenta
Äiti Armenia

Äiti Armenia (Mama Armenia, ar. Մայր Հայաստան -Majr Hajastan) on Armenian pääkaupungissa Jerevanissa oleva suurikokoinen patsas. Se sijaitsee lähellä kaupungin ydinkeskustaa. Sillä korvattiin paikalla aiemmin 12 vuotta olleen Josif Stalinin patsas, joka pudotettiin jalustalta vuonna 1962. Tilalle pystytetty Äiti Armenia-patsas valmistui vuonna 1967 puolustamaan miekkansa kanssa jerevanilaisia ja muita armenialaisia.

Patsaan jalusta on 50 metriä ja itse patsas 23 metriä korkea.  Patsas kuvaa Sose Mayrig -nimistä naista, joka taisteli miekkoineen armenialaisten sotilaiden kanssa turkkilaisia vastaan. Patsas symboloi myös vanhemman naisen asemaa armenialaisessa sukuyhteisössä.

Äiti Armenia on maan kansallishenkilöitymä.

Katso myös 

 Äiti synnyinmaa (Volgograd)
 Äiti synnyinmaa (Kiova)
 Sosialistinen realismi

Lähteet

Aiheesta muualla 

Jerevanin rakennukset ja rakennelmat
Muistomerkit
Kansallishenkilöitymät
Gurdwara

Gurdwara on sikhien pyhä paikka, jossa osoitetaan kunnioitusta Guru Granth Sahibille, sikhien pyhälle kirjalle. Sitä varten on erityinen katettu valtaistuin. Kunnioituksen merkiksi rukoilijat istuvat lattialla, yleensä miehet ja naiset omina ryhminään. Pyhää kirjaa kunnioitetaan myös peittämällä pää ja jättämällä kengät gurdwaran ulkopuolelle.

Gurdwaran yhteydessä on myös ruokala, langar, jossa saa ruokailla veloituksetta. Ruokalassa tarjoillaan vain kasvisruokaa, vaikka sikhiläisyys ei edellytä vegetarismia.

Lähteet 

Sikhiläisyys
Uskonnolliset rakennukset
Beppo Levin lause

Beppo Levin lause on mittateoriaan ja erityisesti Lebesguen mittaan liittyvä tulos. Lause on nimetty italialaisen matemaatikon Beppo Levin (1875–1961) mukaan.

Lause 

Olkoon  mitallinen ja   mitallisia s.e. . Tällöin
.
Toisin sanoen, positiivistermisen sarjan saa integroida termeittäin.

Katso myös 

 Borel-joukko
 Integraali

Lähteet 

 Holopainen, Ilkka: Mitta ja integraali

Mittateoria
Ainiovaaran jäähalli

Ainiovaaran jäähalli (mainosnimet Sportia Areena ja Plussa-areena) on vuonna 2000 valmistunut jäähalli, joka sijaitsee Ainiovaaran hiihtokeskuksen läheisyydessä Ylitorniolla. Suomi-sarjan EtPo-72 pelaa Ainiovaaran jäähallissa sarjan kotiottelunsa.

Faktat 
Halli valmistui vuonna 2000 ja sen kaukalon koko on 58 x 27 m. Hallissa on 4 kappaletta 40 henkilön pukuhuoneita ja sauna sekä kahvio-ravintola. Istumapaikkoja katsomossa on 60 sekä seisomapaikkoja noin 500.

Lähteet 

Suomen jäähallit
Ylitornion rakennukset ja rakennelmat
Ylitornion urheilu
RadioGaala

RadioGaala on RadioMedian järjestämä tapahtuma, jossa palkitaan kaupallisen radioalan vuoden parhaat toimijat, useassa eri kategoriassa. Myös musiikissa palkitaan eri kategorioita.

Palkitut

Radio Gaala 2009 

 26. marraskuuta 2009

Kunniamaininnat:

Radio Gaala 2010 

 11. marraskuuta 2010 Senaatintori, Helsinki

Kunniamaininnat:

Radio Gaala 2011 

 17. tammikuuta 2012 Helsingin Musiikkitalo

Radio Gaala 2012 

 13. helmikuuta 2013 Helsingin Suvilahden Kattilahallissa .

Kunniamaininta:

 Viittomakielen päivä, Radio Nova

Radio Gaala 2013 

Kunniamaininnat

Radio Gaala 2015 

 18. maaliskuuta Apollo-yökerho, Helsinki

Radio Gaala 2017

Radio Gaala 2019

Radio Gaala 2020

Radio Gaala 2021 

Kunniamaininnat:

Radio Gaala 2022 

 25. maaliskuuta 2022, Pikku-Finlandia, Helsinki

Katso myös 

 Kaupallisen radion Hall of Fame

Lähteet 

 Radio Gaala 2020 - voittajat

Viitteet 

Suomen kulttuuritapahtumat
RadioMedia