1951



Tapahtumia

Tammikuu−maaliskuu 
 1. tammikuuta – Itä-Saksan ensimmäisen viisivuotissuunnitelman alku.
   1. tammikuuta   – Järvenpään kauppala erotettiin Tuusulan kunnasta ja Karhulan kauppala Kymin kunnasta.
 4. tammikuuta – Korean sota: kiinalaiset ja pohjoiskorealaiset joukot valloittivat jälleen Soulin.
 9. tammikuuta – Yhdistyneiden kansakuntien päärakennus otettiin käyttöön New Yorkissa.
10. tammikuuta – Nobel-fyysikko Irène Joliot-Curie erotettiin Ranskan atomikomissiosta kommunistimyönteisten mielipiteidensä vuoksi.
12. tammikuuta − Presidentti J. K. Paasikivi nimitti varatuomari Johan Nykoppin Suomen suurlähettilääksi Washingtoniin Kalle Jutilan tilalle.
15. tammikuuta – Toinen YK-joukkojen vastahyökkäys Korean sodassa alkoi. Yhdysvaltain 8. armeijan murskasi kiinalaiset ja pohjoiskorealaiset joukot ilma- ja 155 mm tykistön iskuilla. Taktiikka sai nimen Ridgwayn lihamylly ("Ridgway's Meatgrinder").
 17. tammikuuta − Tasavallan presidentti J. K. Paasikivi myönsi eron Kekkosen ensimmäiselle hallitukselle ja nimitti Kekkosen toisen hallituksen.
 1. helmikuuta – YK:n yleiskokous tuomitsi Kiinan hyökkääjäksi Korean sodassa.
12. helmikuuta – Iranin shaahi Mohammad Reza Pahlavi meni naimisiin prinsessa Soraya Esfandiary Bakhtiarin kanssa Teheranissa
27. helmikuuta – Yhdysvaltain perustuslain 22. lisäys rajoitti presidentin toimikaudet kahteen.
 2. maaliskuuta – Tauno Luiro hyppäsi Oberstdorfissa mäkihypyn uuden maailmanennätyksen 139 metriä.
 4. maaliskuuta – Puolan presidentti Bolesław Bierut julisti sodan puolalaisia "kulakkeja" vastaan. 
14. maaliskuuta – Yhdysvaltain 8. armeijan joukot kenraali Ridgway johtamina valloittivat Soulin toistamiseen Korean sodassa.
17. maaliskuuta − Kansallinen Edistyspuolue lopetti toimintansa. Sen tilalle perustettiin Suomen Kansanpuolue.
27. maaliskuuta − Kiinan ensimmäinen Helsingin-suurlähettiläs kenraali Geng Biao saapui Suomeen.
29. maaliskuuta – Ethel ja Julius Rosenberg tuomittiin Yhdysvalloissa vakoilun suunnittelusta. Heidät tuomittiin kuolemaan 5. huhtikuuta ja teloitettiin kesäkuussa 1953.

Huhtikuu−kesäkuu 

8. huhtikuuta − Neuvostoliitto nimitti uudeksi Suomen-suurlähettilääkseen Viktor Lebedevin. Hän seurasi Grigori Savonenkovia, joka oli aikanaan toiminut valvontakomission varapuheenjohtajana.
9. huhtikuuta – Presidentti Truman erotti kenraali Douglas MacArthurin YK:n Koreassa olevien joukkojen ylipäällikön tehtävistä niskoittelun vuoksi. MacArthur oli jatkanut vaatimuksia hyökkäyksestä Kiinaan. MacArthurin erottamista oli vaadittu varsinkin Ranskassa ja Isossa-Britanniassa. Tilalle nimitettiin kenraali Matthew Ridgway.
14. huhtikuuta − Ulkomaankauppaministeri, vuorineuvos Åke Gartz vaati SDP:n puheenjohtajaa Emil Skogia estämään Väinö Tannerin paluun eduskuntaan.
17. huhtikuuta – Ennätysmäinen tulva Kokemäenjoessa nosti veneitä Porin kaduille.
18. huhtikuuta – Pariisin sopimus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamiseksi.
21. huhtikuuta – Suomen Kansanpuolue piti ensimmäisen puoluekokouksensa.
 21. huhtikuuta − Vapaamielisten Liitto perustettiin.
23. huhtikuuta – Kukkula 235:n taistelu: kolme divisioonaa Kiinan 63. armeijasta hyökkäsi brittiläistä 29. prikaatia vastaan, jonka 1. pataljoonan, Gloucestershiren rykmentin 400 miestä jäi saarroksiin Kukkulalle 235 ('Gloster Hill').
28. huhtikuuta − Iranin parlamentti valitsi pääministeriksi Mohammed Mossadeghin ja päätti kansallistaa maassa sijainneet öljynjalostamot. Päätös johti diplomaattiseen selkkaukseen Iranin ja Ison-Britannian välillä.
 3. toukokuuta − Kuningas Yrjö VI avasi Festival of Britain -tapahtuman Lontoon South Bankissa. Tapahtuma esitteli Britannian saavutuksia taiteissa, tieteissä ja teknologiassa.
27. toukokuuta – Tiibet alistui kiinalaismiehitykseen.
 5. kesäkuuta – Mikkelin hiippakunnan piispa Ilmari Salomies valittiin uudeksi arkkipiispaksi maaliskuussa kuolleen Aleksi Lehtosen seuraajaksi. Salomies vihittiin uuteen virkaansa 16. syyskuuta.
7. kesäkuuta − Kaksi Ison-Britannian ulkoministeriön virkamiestä, Guy Burgess ja Donald MacLean, ilmoitettiin kadonneiksi Britanniassa. Myöhemmin ilmeni, että he olivat loikanneet Neuvostoliittoon.
13. kesäkuuta – Helsingissä alkoi ensimmäinen Sibelius-viikko, jonka tarkoituksena oli tutustuttaa koti- ja ulkomaista yleisöä suomalaiseen musiikkiin. Tapahtuman suojelijana oli presidentti J. K. Paasikivi ja sen aikana pidetyissä konserteissa kuultiin muiden muassa Jean Sibeliuksen, Erkki Melartinin, Leevi Madetojan ja Uuno Klamin sävellyksiä.
29. kesäkuuta − Presidentti J. K. Paasikivi nimitti ulkomaankauppaministeri Åke Gartzin Suomen Sveitsin-suurlähettilääksi Reinhold Sventon tilalle.

Heinäkuu−syyskuu 

 2.–3. heinäkuuta – Suomessa pidettiin eduskuntavaalit.
 7. heinäkuuta – Ensimmäinen väritelevisiolähetys Yhdysvalloissa.
 8. heinäkuuta – Kirjankustantaja Nils Oskar Fagerström ampui Espoon Leppävaarassa Espoon nimismiehen Bertil Winbergin, entisen vaimonsa, 9-vuotiaan poikansa ja lopuksi itsensä. Teon takana oli vanhempien riita pojan huoltajuudesta.
10. heinäkuuta – Korean sodan aseleponeuvottelut alkoivat Kaesŏngissa.
16. heinäkuuta – Belgian Leopold III allekirjoitti kruunustaluopumisen poikansa Baudouinin eduksi.
20. heinäkuuta – Jordanian Abdullah I salamurhattiin Jerusalemissa.
25. heinäkuuta − Uuden eduskunnan puhemieheksi valittiin SDP:n K.-A. Fagerholm, ensimmäiseksi varapuhemieheksi Maalaisliiton Viljami Kalliokoski ja toiseksi varapuhemieheksi SKDL:n Toivo Kujala.
28. heinäkuuta − Presidentti J. K. Paasikivi nimitti fyysikko ja tähtitieteilijä Yrjö Väisälän Suomen Akatemian jäseneksi.
17. elokuuta – Uudeksi Mikkelin piispaksi valittiin tohtori Martti Simojoki, joka vihittiin virkaansa 4. marraskuuta.
18. elokuuta – Ruotsissa lopetettiin kahvin säännöstely.
31. elokuuta − Ajokki Oy:n autokoritehdas vaurioitui pahoin tulipalossa Tampereen Nekalassa. Palossa tuhoutui mm. kolme valmistumaisillaan ollutta Tampereen kaupungin liikennelaitoksen tilaamaa linja-autoa.
 1. syyskuuta – solmittiin ANZUS-puolustusliitto Yhdysvaltain, Australian ja Uuden-Seelannin välillä.
 8. syyskuuta – San Franciscon sopimus Japanin ja 48 muun maan välillä päätti toisen maailmansodan Tyynellämerellä.
20. syyskuuta – Nato hyväksyi Kreikan ja Turkin jäsenikseen.
 20. syyskuuta − Presidentti J. K. Paasikivi myönsi eron Kekkosen toiselle hallitukselle ja nimitti Kekkosen kolmannen hallituksen.
26. syyskuuta – Tampereen Työväen Teatteri täytti 50 vuotta.

Lokakuu−joulukuu 

 2. lokakuuta – Tanskassa aloitettiin televisiolähetykset ensimmäisenä pohjoismaana.
 4. lokakuuta – Neuvostoliitto sanoi suhtautuvansa kielteisesti Turkin liittymiseen Naton jäseneksi.
 5. lokakuuta – Suomen ensimmäiset liikennevalot otettiin käyttöön Aleksanterinkadun ja Mikonkadun risteyksessä Helsingin keskustassa.
 7. lokakuuta – Malesian sisällissota ja kansannousu: kommunistikapinalliset surmasivat brittikomentaja Sir Henry Gurneyn.
12. lokakuuta – Eduskunta hyväksyi Ahvenanmaan uuden itsehallintolain.
 15. lokakuuta – Taifuuni Ruth (paikallinen nimitys "taifuuni nro 15") iski Japaniin. Useita laivoja ajoi karille ja rakennuksia romahti myrskysäässä. Kuolonuhreja aiheutui 945.
16. lokakuuta – Pakistanin presidentti Liaquat Ali Khan murhattiin.
26. lokakuuta – Winston Churchill valittiin uudelleen Ison-Britannian pääministeriksi.
 1. marraskuuta – Yhdysvaltalaisjoukot harjoittelivat ensimmäista kertaa toimintaa ydinsodassa Nevadan aavikolla.
 4. marraskuuta – Mannerheim-museo avattiin marsalkan kotitalossa Helsingin Kaivopuistossa.
11. marraskuuta – Juan Perón valittiin uudelleen Argentiinan presidentiksi.
23. marraskuuta – Jorma Nortimon ohjaama elokuva Rovaniemen markkinoilla sai ensi-iltansa. Elokuvan käsikirjoitti Reino Helismaa ja siihen sävelsi musiikin Toivo Kärki ja se aloitti suomalaista populaarikulttuuria 1950-luvulla leimanneen rillumarei-kauden.
27. marraskuuta – Tšekkoslovakian varapääministeri Rudolf Slánský erotettiin virastaan ja pidätettiin syytettynä vakoilusta. Myöhemmin hänet teloitettiin Stalinin käskystä.
 5. joulukuuta – Suomen Aku Ankka -lehden ensimmäinen numero ilmestyi näytenumerona.
 6. joulukuuta – Hätätilalaki Egyptissä kasvaneiden mellakoiden vuoksi.
24. joulukuuta – Libya itsenäistyi Italiasta.

Ei päiväystä
Suomen ensimmäinen kaukopuhelinverkkojen automatisoitu kahden kaupungin välinen kaukovalinta avattiin Lahden ja Heinolan välille. Muut kaukokeskukset valmistuivat vuosina 1955–1980.

Syntyneitä

Tammikuu−maaliskuu 
 8. tammikuuta – John McTiernan, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja
 9. tammikuuta – Michel Barnier, ranskalainen poliitikko
12. tammikuuta – Kristie Alley, yhdysvaltalainen televisio- ja elokuvanäyttelijä
  12. tammikuuta – Rush Limbaugh, yhdysvaltalainen radio- ja televisiotoimittaja (k. 2021)
14. tammikuuta – Kjell Lindblad, suomenruotsalainen kirjailija
30. tammikuuta – Phil Collins, englantilainen muusikko
  30. tammikuuta – Hugo Christer ”Cisse” Häkkinen, suomalainen basisti ("Hurriganes") (k. 1990)
31. tammikuuta – Eija Ahvo, suomalainen laulaja ja näyttelijä
 1. helmikuuta – Jorma Eloranta, suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos
 5. helmikuuta – Robin Sachs, englantilainen näyttelijä (k. 2013)
 7. helmikuuta – Raimo Sirkiä, suomalainen oopperalaulaja
10. helmikuuta – Robert Iger, yhdysvaltalainen yritysjohtaja
13. helmikuuta – Olli Tola, suomalainen televisiotuottaja
15. helmikuuta – Jane Seymour, englantilais-yhdysvaltalainen näyttelijä
23. helmikuuta – Titta Jokinen, suomalainen näyttelijä ja laulaja
  23. helmikuuta   – Leevi Lehto, suomalainen runoilija, kääntäjä, ohjelmoija ja kustantaja (k. 2019)
  23. helmikuuta   – Patricia Richardson, yhdysvaltalainen näyttelijä
28. helmikuuta – Gustav Thöni, italialainen alppihiihtäjä
 1. maaliskuuta − Erkki ”Eki” Jantunen, suomalainen muusikko ja juontaja
 4. maaliskuuta – Chris Rea, englantilainen muusikko
 5. maaliskuuta – Tarja Ylitalo, suomalainen iskelmälaulaja
13. maaliskuuta – Izhar Cohen, israelilainen laulaja ja näyttelijä
17. maaliskuuta – Kurt Russell, yhdysvaltalainen näyttelijä
19. maaliskuuta – Samuel Salmi, suomalainen piispa
20. maaliskuuta – Jimmie Vaughan, yhdysvaltalainen muusikko ("Fabulous Thunderbirds")
22. maaliskuuta – Sinikka Hurskainen, suomalainen kansanedustaja
22. maaliskuuta – Tuula Kallioniemi, suomalainen kirjailija
26. maaliskuuta – Carl Wieman, vuoden 2001 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko
28. maaliskuuta – Matti Pellonpää, suomalainen näyttelijä (k. 1995)
29. maaliskuuta – Roger Myerson, vuoden 2007 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen ekonomisti

Huhtikuu−kesäkuu 
 1. huhtikuuta – Kauko Simonen, suomalainen laulaja, ensimmäinen tangokuningas
   1. huhtikuuta – Allu Tuppurainen, suomalainen näyttelijä
 4. huhtikuuta – Liisa Veijalainen, suomalainen suunnistaja
14. huhtikuuta – Gregory Winter, vuoden 2018 Nobelin kemianpalkinnon saanut brittiläinen biokemisti
17. huhtikuuta – Horst Hrubesch, saksalainen jalkapalloilija ja valmentaja
21. huhtikuuta – Lyly Rajala, suomalainen kansanedustaja
27. huhtikuuta – Ace Frehley, muusikko ("KISS")
  27. huhtikuuta – Freundel Stuart, Barbadoksen pääministeri
28. huhtikuuta – Silvi Vrait, virolainen laulaja ja taiteilija (k. 2013)
 1. toukokuuta – Mikko Alatalo, suomalainen kansanedustaja ja muusikko
 4. toukokuuta  – Bob Alan Deal (”Mick Mars”), kitaristi ("Mötley Crüe")
15. toukokuuta – Frank Wilczek, vuoden 2004 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko
16. toukokuuta – Laurette Spang, yhdysvaltalainen näyttelijä
18. toukokuuta – Bernard Feringa, vuoden 2016 Nobelin kemianpalkinnon saanut alankomaalainen orgaaninen kemisti
  18. toukokuuta   – Pertti ”Veltto” Virtanen, suomalainen psykologi, kansanedustaja ja muusikko
  18. toukokuuta – Angela Voigt, itäsaksalainen pituushypyn olympiavoittaja (k. 2013)
19. toukokuuta – Joey Ramone, yhdysvaltalainen punklaulaja (k. 2001)
21. toukokuuta – Leif Färding, suomalainen runoilija (k. 1984)
23. toukokuuta – Anatoli Karpov, venäläinen šakinpelaaja (maailmanmestari)
 3. kesäkuuta – Satu Hassi, suomalainen kirjailija ja poliitikko
 3. kesäkuuta – Jill Biden, Yhdysvaltain  presidentti Joe Bidenin puoliso 
 8. kesäkuuta – Bonnie Tyler, walesilainen laulaja
   8. kesäkuuta – Pirjo Wilmi-Rokkanen, ent. Häggman, suomalainen pikajuoksija ja urheiluvaikuttaja
13. kesäkuuta – Ilkka Aspara, suomalainen kenraaliluutnantti
  13. kesäkuuta – Kimmo Kiljunen, suomalainen poliitikko
  13. kesäkuuta – Stellan Skarsgård, ruotsalainen näyttelijä
  13. kesäkuuta – Tapani Tölli, suomalainen Keskustan kansanedustaja ja ministeri
20. kesäkuuta – Kisu Jernström, suomalainen muusikko
  20. kesäkuuta – Tress MacNeille, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
  20. kesäkuuta – Esko Valtaoja, suomalainen avaruustähtitieteen professori ja Tuorlan observatorion ent. johtaja
21. kesäkuuta – Mona-Lisa Pursiainen, suomalainen pikajuoksija
  21. kesäkuuta – Anneli Taina, suomalainen poliitikko ja ministeri
26. kesäkuuta – Pamela Bellwood, yhdysvaltalainen näyttelijä
27. kesäkuuta – Mary McAleese, Irlannin kahdeksas presidentti
  27. kesäkuuta – Jari Nenonen, suomalainen kirjailija ja pakinoitsija
29. kesäkuuta – Charles Daniel Balvo, yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa
  29. kesäkuuta – Don Rosa, yhdysvaltalainen ankkataiteilija

Heinäkuu−syyskuu 
 2. heinäkuuta – Jarmo Koski, suomalainen näyttelijä
 3. heinäkuuta – Jean-Claude Duvalier (”Baby Doc”), Haitin diktaattori (k. 2014)
 4. heinäkuuta – Kathleen Kennedy Townsend, yhdysvaltalainen poliitikko
 16. heinäkuuta – Matti Mäkelä, suomalainen esseisti ja kirjailija (k. 2019)
21. heinäkuuta – Tom Axberg, suomalainen kaupunginjohtaja
  21. heinäkuuta   – Robin Williams, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä ja koomikko (k. 2014)
26. heinäkuuta – William McArthur, yhdysvaltalainen astronautti
27. heinäkuuta – Eduardo Gómez, espanjalainen näyttelijä (k. 2019)
 2. elokuuta – Tapani Ruokanen, suomalainen päätoimittaja
   2. elokuuta – Joe Lynn Turner, yhdysvaltalainen laulaja
 8. elokuuta - Antti Leinonen, suomalainen luontovalokuvaaja ja -kirjailija
10. elokuuta – Juan Manuel Santos, vuoden 2016 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Kolumbian presidentti
16. elokuuta – Tiina Kaila, suomalainen kirjailija
19. elokuuta – John Deacon, brittiläinen basisti ("Queen")
20. elokuuta – Greg Bear, tieteiskirjailija
21. elokuuta – Karekin II, Armenian apostolisen kirkon katolikos
24. elokuuta – Orson Scott Card, tieteiskirjailija
25. elokuuta – Rino Fisichella, italialainen katolinen arkkipiispa
30. elokuuta – Gediminas Kirkilas, liettulalainen poliitikko, pääministeri 2006–2008
 1. syyskuuta – Timothy Zahn, yhdysvaltalainen tieteiskirjailija
 2. syyskuuta – Osmo Soininvaara, suomalainen kansanedustaja
 5. syyskuuta – Michael Keaton, yhdysvaltalainen näyttelijä
14. syyskuuta – Leo Friman (”Freeman”), suomalainen muusikko
  14. syyskuuta – Duncan Haldane, vuoden 2016 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut englantilainen fyysikko ja professori
  14. syyskuuta – Doina Rotaru, romanialainen säveltäjä
21. syyskuuta – Aslan Mashadov, Tšetšenian separatistipresidentti
22. syyskuuta – David Coverdale, muusikko
23. syyskuuta – Tommy Hellsten, suomalainen teologi ja kirjailija
25. syyskuuta – Mark Hamill, yhdysvaltalainen näyttelijä
30. syyskuuta – Barry Marshall, vuoden 2005 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut australialainen lääkäri ja patologi

Lokakuu−joulukuu 
 2. lokakuuta – Gordon Matthew Sumner (”Sting”), englantilainen muusikko
 7. lokakuuta – Jukka Itkonen, suomalainen kirjailija, toimittaja ja muusikko
 8. lokakuuta – Timo Salonen, suomalainen ralliautoilija
22. lokakuuta – Greger Nervander, suomalainen iskelmälaulaja
  22. lokakuuta – Anitta Niemi, suomalainen näyttelijä
26. lokakuuta – Julian Schnabel, yhdysvaltalainen taidemaalari ja elokuvaohjaaja
27. lokakuuta – K. K. Downing, brittiläinen kitaristi
 4. marraskuuta – Algimantas Liubinskas, liettualainen poliitikko ja jalkapallovalmentaja
 6. marraskuuta – Seppo Keskiruokanen, Riihimäen kaupunginjohtaja 2000–2016
11. marraskuuta – Kim Peek, yhdysvaltalainen savant
14. marraskuuta – Alec John Such, yhdysvaltalainen muusikko
17. marraskuuta – Aale Lindgren, suomalainen oboisti
23. marraskuuta – Matti Pennanen, suomalainen insinööri ja poliitikko
25. marraskuuta – Merja Jalo, suomalainen nuortenkirjailija
  25. marraskuuta – Keijo Minerva, suomalainen muusikko, laulaja ja ohjelmapalvelyrittäjä
26. marraskuuta – Jouni Pystynen, suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti, Suomen ilmavoimien komentaja 1998–2004 (k. 2020)
26. marraskuuta – Ilona Staller (”Cicciolina”), italialainen poliitikko ja aikuisviihdetaiteilija
  26. marraskuuta   – Kari Sorvali, suomalainen näyttelijä
27. marraskuuta – Kathryn Bigelow, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu elokuvaohjaaja
30. marraskuuta – Esther Kamatari, burundilainen malli, kirjailija ja prinsessa
  30. marraskuuta  – Kyra Kyrklund, suomalainen kouluratsastaja
 1. joulukuuta – Jaco Pastorius, yhdysvaltalainen jazzmuusikko (k. 1987)
7. joulukuuta – Hannu Müller, suomalainen näyttelijä
 8. joulukuuta – Bill Bryson, yhdysvaltalainen humoristikirjailija
   8. joulukuuta – Eero Lankia, suomalainen poliitikko
15. joulukuuta – Arkadi Rotenberg, venäläinen liikemies
19. joulukuuta – Alvin E. Roth, vuoden 2012 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä
22. joulukuuta – Lasse Fagerström, suomalainen näyttelijä (k. 2016)
25. joulukuuta – Kaj Stenvall, suomalainen ankkataidemaalari
26. joulukuuta – Ari Puheloinen, suomalainen kenraali, puolustusvoimien komentaja 2009–2014

Kuolleita

Tammikuu−maaliskuu 
2. tammikuuta – Kyllikki Väre, suomalainen näyttelijä (s. 1912)
6. tammikuuta – Bruno Sarlin, suomalainen maaherra ja huoltotoimen toimitusjohtaja (s. 1878)
6. tammikuuta – Maila Talvio, suomalainen kirjailija (s. 1871)
10. tammikuuta – Sinclair Lewis, vuoden 1930 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1885)
13. tammikuuta – Arvi Tuomi, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1893)
20. tammikuuta – Anastasio Alfaro, costaricalainen eläintieteilijä, geologi ja tutkimusmatkailija (s. 1865)
22. tammikuuta – Harald Bohr tanskalainen matemaatikko (s. 1887)
24. tammikuuta – Elsa Enäjärvi-Haavio, suomalainen kansanrunoudentutkija (s. 1901)
28. tammikuuta – Carl Gustaf Emil Mannerheim, suomalainen vapaaherra, valtionhoitaja, Suomen Marsalkka ja kuudes Suomen tasavallan presidentti (s. 1867)
30. tammikuuta – Ferdinand Porsche, saksalainen autoinsinööri (s. 1875)
3. helmikuuta – Paul von Gerich, suomalainen kenraali (s. 1873)
12. helmikuuta – Torsten Malinen, suomalainen kihlakunnantuomari, kauppalanjohtaja ja ministeri (s. 1877)
13. helmikuuta – Lloyd C. Douglas, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1877)
19. helmikuuta – André Gide, vuoden 1949 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut ranskalainen kirjailija (s. 1869)
21. helmikuuta – Choudhary Rahmat Ali, pakistanilainen valtiomies (s.  1895)
3. maaliskuuta – Ivor Novello, brittiläinen näyttelijä, säveltäjä ja näytelmäkirjailija (s. 1893)
4. maaliskuuta – Arttu Brummer, suomalainen muotoilija (s. 1891)
10. maaliskuuta – Jaakko Ikola ("Vaasan-Jaakkoo"), suomalainen lehtimies, kirjailija ja kansanedustaja (s. 1887)
10. maaliskuuta – Jussi Kurikkala, suomalainen hiihtäjä ja juoksija (s. 1912)
12. maaliskuuta – Alfred Hugenberg saksalainen poliitikko (s. 1865)
13. maaliskuuta – Ants Kaljurand, virolainen kommunismin vastustaja ja vapaustaistelija (s. 1917)
20. maaliskuuta – Ricardo Leoncio Elías Arias, perulainen poliitikko, lyhytaikainen presidentti 1931 (s. 1874)
27. maaliskuuta – Aleksi Lehtonen, Suomen arkkipiispa (s. 1891)

Huhtikuu−kesäkuu 
6. huhtikuuta – Eric Malmberg, ruotsalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä (s. 1888)
9. huhtikuuta – Vilhelm Bjerknes, norjalainen fyysikko ja meteorologi (s. 1862)
10. huhtikuuta – Yrjö Sadeniemi, suomalainen arkkitehti (s. 1869)
14. huhtikuuta – Al Christie, kanadalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja (s. 1881)
15. huhtikuuta – Ernest Bevin, brittiläinen työväenpuolueen poliitikko ja ammattiyhdistysjohtaja (s. 1881)
16. huhtikuuta – Eino Suolahti, suomalainen lääkintäkenraalimajuri ja kokoomuslainen poliitikko (s. 1879)
18. huhtikuuta – António de Fragoso Carmona, Portugalin presidentti ja diktaattori (s. 1869)
23. huhtikuuta – Charles Dawes vuoden 1925 Nobelin rauhanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen pankkiiri ja poliitikko (s. 1865)
23. huhtikuuta – Ingrid Hultin, suomenruotsalainen näytelmäkirjailija (s. 1876)
26. huhtikuuta – Arnold Sommerfeld, saksalainen fyysikko (s. 1868)
29. huhtikuuta – Ludwig Wittgenstein, itävaltalaissyntyinen filosofi (s. 1889)
29. toukokuuta – Géza Maróczy, unkarilainen shakin suurmestari (s. 1870)
4. kesäkuuta – Serge Koussevitzky, venäläinen kapellimestari, säveltäjä ja kontrabasisti (s. 1874)
25. kesäkuuta – Aarno Yrjö-Koskinen, suomalainen lakimies, diplomaatti (s. 1885)
26. kesäkuuta – John Nurminen, suomalainen laivanvarustaja, merenkulkuneuvos (s. 1877)

Heinäkuu−syyskuu 
 1. heinäkuuta – Dugald C. Jackson, yhdysvaltalainen sähköinsinööri (s. 1865)
 4. heinäkuuta – Tatu Pekkarinen, suomalainen laulaja, kirjailija ja runoilija (s. 1892)
 6. heinäkuuta – James Norman Hall, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1887)
 7. heinäkuuta – Ludwig Heck, saksalainen eläintieteilijä, Berliinin eläintarhan perustaja ja pitkäaikainen johtaja (s. 1860)
 7. heinäkuuta – Oswald Pohl, saksalainen SS-kenraali (teloitettiin) (s. 1892)
10. heinäkuuta – Anna Lilja, suomalainen kansakoulunopettaja ja urheiluopiston perustaja (s. 1876)
13. heinäkuuta – Arnold Schönberg, itävaltalais-yhdysvaltalainen säveltäjä (s. 1874)
18. heinäkuuta – Runar Idefelt, suomalainen näyttelijä (s. 1892)
20. heinäkuuta – Abdullah I, Jordanian kuningas (s. 1852)
20. heinäkuuta – Vilhelm, Saksan kruununprinssi ja kenraali, keisari Vilhelm II:n poika (s. 1882)
23. heinäkuuta – Philippe Pétain, ranskalainen kenraali ja poliitikko (s. 1856)
25. heinäkuuta – Henrik Ramsay, suomalainen poliitikko ja ministeri (s. 1886)
26. heinäkuuta – Leo Ehrnrooth, suomalainen lakimies, senaattori ja ministeri (s. 1877)
29. heinäkuuta – Walt Brown, yhdysvaltalainen moottoriurheilija (s. 1911)
29. heinäkuuta – Cecil Green, yhdysvaltalainen Indianapolis 500 -kuljettaja (s. 1919)
29. heinäkuuta – Bill Mackey, yhdysvaltalainen moottoriurheilija (s. 1927)
8. elokuuta – Meri Roini, suomalainen näyttelijä (s. 1872)
14. elokuuta – William Randolph Hearst, yhdysvaltalainen sanomalehtikustantaja (s. 1863)
23. elokuuta – Hilda Pihlajamäki, suomalainen näyttelijä (s. 1866)
7. syyskuuta – Oswald Renkonen, suomalainen lääkäri ja arkkiatri (s. 1872)
14. syyskuuta – Fritz Busch, saksalainen kapellimestari (s. 1890)

Lokakuu−joulukuu 
5. lokakuuta – Lassi Hiekkala, suomalainen kirjailija ja lehtimies (s. 1888)
6. lokakuuta – Viljo Huttunen, suomalainen näyttämötaiteilija ja teatterinjohtaja (s. 1887)
6. lokakuuta – Otto Fritz Meyerhof, vuoden 1922 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut saksalainen lääkäri ja biokemisti (s. 1884)
16. lokakuuta – Liaquat Ali Khan, Pakistanin ensimmäinen pääministeri (s. 1895)
24. lokakuuta – Carl, Ruotsin prinssi (s. 1861)
29. lokakuuta – Robert Grant Aitken, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä, kaksoistähtien tutkija (k. 1864)
3. marraskuuta – Ernesti Hentunen, suomalainen lakimies, lehdenkustantaja ja poliitikko (s. 1885)
17. marraskuuta – Annikki Kari, suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1891)
30. marraskuuta – Leo Korpela, suomalainen taidemaalari (s. 1892)
11. joulukuuta – Oskar Krabbe, suomalainen näyttelijä (s. 1871)
13. joulukuuta – Selim Palmgren, suomalainen säveltäjä (s. 1878)
22. joulukuuta – Karl Koller, saksalainen kirjailija (s. 1898)
31. joulukuuta – Maksim Litvinov, Neuvostoliiton ulkoministeri (s. 1876)

Nobelin palkinnot 

Nobelin fysiikanpalkinto: John Cockcroft ja Ernest Walton
Nobelin kemianpalkinto: Edwin McMillan ja Glenn Seaborg
Nobelin lääketieteen palkinto: Max Theiler
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Pär Lagerkvist
Nobelin rauhanpalkinto: Léon Jouhaux

Muuta 
 Elokuvavuosi 1951
 Kirjallisuusvuosi 1951

Lähteet