joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Selviytymispeli

Selviytymispeli on toimintaseikkailupelien lajityyppi, jossa pelaaja aloittaa minimaalisilla resursseilla tavoitteena selviytyä avoimessa pelimaailmassa. Selviytymispeleissä on ominaisuuksia myös muun muassa hiekkalaatikko-, simulaatio- ja kauhupeleistä.

Selviytymispeleissä saattaa olla selviytymisestä erillinen lopullinen tavoite, kuten eteneminen pelin tarinassa tai salaisuuksien löytäminen, mutta selviytyminen on pelaajan päätavoite. Pelimekaniikka sisältää resurssien keräämistä ja välineiden valmistamista (crafting) kuten työkaluja, aseita ja suojaa. Pelaajan on lisäksi jatkuvasti huolehdittava muun muassa hahmon ravitsemustilasta ja väsymystilasta hankkimalla ruokaa ja vettä sekä lepäämällä. Muista lajityypeistä eroten selviytymispeleissä pelihahmo on jatkuvassa vaarassa kuolla, mikä pakottaa pelaajan harkitsemaan aktiivisesti hahmon tarpeita. Tyypillistä lajityypin peleille on, että pelaajan on selvitäkseen joko puolustettava itseään vaarallisemmilta olennoilta rakentamalla hyvä leiri tai taisteltava itsensä ruokaketjussa korkeammalle, jolloin hänellä on pelissä enemmän valtaa. Joissain selviytymispeleissä on käytössä lopullinen kuolema, jossa pelihahmon kuoltua pelaajan on aloitettava eteneminen jälleen pelin alusta.

Monet selviytymispelit korostavat varovaisuutta, sillä pelaajan virheet saattavat aiheuttaa haittaa pelihahmon terveydelle. Toisaalta peli saattaa ajaa pelaajaa liikkeelle esimerkiksi ympäristön niukkojen resurssien avulla, jolloin pelaaja ei pelihahmon terveyden takia voi jäädä passiiviseksi.

Varhaisimpiin lajityypin peleihin kuuluu Oregon Trail. Pelissä oli minimaalinen tarina pelaajan keskittyessä muun muassa ravinnon hankintaan ja vammojen hoitamiseen. Lajityypin popularisoijia ovat Resident Evil -pelisarja ja Sweet Home. Muita esimerkkejä lajityypin peleistä ovat Don't Starve, Rust, Subnautica ja This War of Mine.

Katso myös 
 Battle royale (pelilaji)
 Selviytymiskauhupeli

Lähteet 

Videopelien lajityypit
Kolmen kappaleen probleema (kirja)

Kolmen kappaleen probleema (kiinankielinen alkuteos: 三体, sān tǐ) on Liu Cixinin kirjoittama tieteiskirja, joka on julkaistu vuonna 2007. Kirja sai  Hugo-palkinnon vuonna 2015. Kirjasta on suunnitteilla myös tv-sarja sekä elokuva, jonka ohjaajana on Zhang Fanfan.

Vastaanotto ja arvostelut 
Kirja ilmestyi ensimmäiseksi jatkokertomuksena lehdissä vuonna 2006. Kirjana se julkaistiin 2008. Kirja on voittanut useita palkintoja. Merkittävin palkinto on Ken Liun 2014 tekemä englanninnos, joka voitti Hugo-palkinnon vuonna 2015. Se on voittanut myös Kurd Laßwitz -palkinnon, ollut toisella sijalla Locus-palkintoäänestyksessä ja oli Nebula-palkintoehdokas vuonna 2015. 

Kirja on julkaistu suomeksi vuonna 2018. Rauno Sainio on suomentanut kirjan suoraan kiinankielestä. Kirja oli Tähtivaeltaja-palkintoehdokas vuonna 2019.

Teemat 
Kirja on kovaa tieteiskirjallisuutta ja kirjan teemat pyörivät fyysikoiden ja tieteen ympärillä. Kirjan nimi perustuu fysiikassa tunnettuun kolmen kappaleen probleemaan.

Kirja yhdistää Kiinan lähihistoriaa ja kulttuurivallankumouksesta ponnistavia motivaatioita. Ne yhdistyvät nykyhetkeen ja tutkijoiden itsemurhia aiheuttavaan mysteeriin. 

Kirja pohtii ihmiskunnan oikeutta olemassaoloonsa.

Kirjan henkilöt 
Ye Wenjie, kirjan päähenkilö, on fyysikko. Hänen fysiikan professorina toiminut isänsä sai surmansa Maon kulttuurivallankumouksessa. Ye Wenjie joutuu 60-luvulla pakkotyöhön Sisä-Mongoliaan. Karkotuksen seurauksena hän kiinnostuu fysiikasta.

Wang Miao kehittelee 2000-luvulla nanomateriaaleja ja joutuu mukaan vastoin tahtoaan osaksi suurempaa ongelmaa, ellei lopeta tutkimuksiaan.

Juonikuvaus 

Kirja alkaa kiinan kulttuurivallankumouksesta vuonna 1967. Ye Wenjien, kirjan päähenkilön, fysiikan professorina toiminut isänsä surmataan Maon kulttuurivallankumouksessa taantumuksellisena intellektuellina. Ye Wenjie komennetaan pakkotyöhön Sisä-Mongoliaan. Pakkotyön aikana hän kiinnostuu fysiikasta.

2000-luku. Wang Miao kehittelee nanomateriaaleja ja joutuu mukaan vastoin tahtoaan osaksi itseään suurempaa kuviota. Hänen verkkokalvoillensa piirtyy lähtölaskennan kello. Kello on uhkaus - hänen on lopetettava tutkimuksensa, tai joutuu ongelmiin.

Huippututkijoiden itsemurhia tutkivat Pekingin poliisit ottavat yhteyttä Wangiin ja pyytävät häntä soluttautumaan salamyhkäiseen tiedejärjestöön, joka yhdistetään tutkijoiden itsemurhiin. Järjestön toimintaan liittyy erikoinen tietokonepeli, jossa pohditaan omituisen maailman arvoituksia. Pelissä pelaajat ovat omituisen maailman armoilla. Pelaajan tehtävä on ratkaista kolmen kappaleen probleema ratkaisemalla taivaankappaleiden liikeradat. Peli kätkee ratkaisun kaikkeen – jopa ihmiskuntaa mahdollisesti uhkaavaan sukupuuttoon.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 Goodreads 

Vuoden 2014 kirjat
Kiinalaiset tieteisromaanit‎
Gunnar Jeannette

Gunnar Jeannette (s. 5. toukokuuta 1982 West Palm Beach, Florida, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kilpa-autoilija, joka kaudella 2017 kilpailee kotimaassaan IMSA WeatherTech Sportscar Championship sarjassa, sen GTD-luokassa ajokkinaan Riley Motorsportsin ajattama Mercedes AMG GT3. Kaudella 2016 hän kilpaili samassa luokassa AJR Racingin Porschella sijoittuen sarjassa sijalle 25.

Jeannette aloitti kilpa-ajajan uransa vuonna 2000 ALMS-sarjassa pääasiallisesti GT-autojen luokassa. Tämän ohessa hän ajoi yksittäisiä kisoja myös ALMS Prototyyppi-luokassa sekä GrandAm Sports Car Series -sarjassa. Jeannette on nähty useana vuonna myös Ranskassa Le Mansin 24h-kilpailussa. Vuonna 2001 Jeannette yhdessä Romain Dumasin ja Philippe Haezebrouckin kanssa ajoivat GT-luokassa sijalle kaksi.

ALMS kisoissa parhaat saavutukset ovat LMP-prototyyppiluokan hopeatila kaudella 2010 sekä sarjan mestaruus kaudella 2011.

Lähteet 
 Gunnar Jeannette Driver Databasessa
 Gunnar Jeannette Racing Sports Cars sivustolla

Yhdysvaltalaiset autourheilijat
Vuonna 1982 syntyneet
Elävät henkilöt
Suomalaisen Naisen Päivät (tapahtuma Alankomaissa)

Suomalaisen Naisen Päivät (SNP) on suomalaisille naisille suunnattu viikonlopputapahtuma Alankomaissa. Tapahtuma on järjestetty vapaaehtoisvoimin vuodesta 1989 saakka.

Suomalaisen Naisen Päivät alkoi kaveripiirin tapaamisena, mutta se on vuosien saatossa kasvanut tärkeäksi ulkosuomalaisten kohtaamispaikaksi Hollannissa. Kaikenikäisille suomalaisille naisille suunnattuun tapahtumaan osallistuu vuosittain 90–110 naista. Enemmistö osallistujista tulee Alankomaista, mutta päiville osallistuu säännöllisesti naisia myös Belgiasta, Saksasta ja jopa Suomesta asti.

Moni yritys ja yhteistyökuvio on saanut alkunsa Naisenpäivien inspiroivassa tunnelmassa ja sieltä saatu vertaistuki auttaa monissa elämän pulmissa. Viikonloppu on paitsi tilaisuus kohdata vanhoja ystäviä, myös löytää uusia ja luoda kontakteja Alankomaissa. Perinteisesti viikonlopun ohjelmaan kuuluu työpajoja sekä iltajuhla. Useina vuosina Suomalaisen naisen päivillä on esiintynyt suomalainen artisti tai bändi. Vuosien varrella mukana on ollut mm. Hector, Janus Hanski, Jaana Saarinen, Koop Arposen yhtye Flute of Shame sekä Neumann.

Vuonna 2015 suureksi kasvaneen tapahtuman järjestelyjä helpottamaan luotiin säätiö, Stichting Finnish Women’s Day Netherlands. Säätiötä johtaa vapaaehtoisista koostuva toimikunta, joka on samalla päivät järjestävä taho. Toimikunnassa on yleensä noin 6 jäsentä ja sen kokoonpano vaihtelee osin vuosittain. 

Tapahtumalle luotiin ensimmäistä kertaa virallinen ilme Mandi Astolan suunnittelemien logojen muodossa 2015.

Vuonna 2018 oli Suomalaisen Naisen Päivien juhlavuosi. Silloin tapahtuma järjestettiin 30. kerran.

Aiheesta muualla 
 

Alankomaiden tapahtumat
Ulkosuomalaiset
Edistyspuolue (Tanska)

Edistyspuolue () on tanskalainen puolue, jonka perusti Mogens Glistrup vuonna 1972. Parhaimmillaan puolue oli Tanskan toiseksi suurin, ja vuoden 1973 vaaleissa se sai 28 paikkaa Tanskan kansanedustuslaitokseen eli Kansankäräjille. Vuosien mittaan puolueen kannatus laski, ja vuoden 1998 vaalien jälkeen (neljä paikkaa) puolue ei ole toistaiseksi saanut enää paikkoja Kansankäräjille.

Lähteet

Liberaalit puolueet
Tanskalaiset puolueet
Uljaste järv

Uljaste järv (myös Uljastjärv, Suur Uljaste järv) on Virossa Lüganusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee Sondasta kolme kilometriä luoteeseen ja se on jäänyt mutkan tekevän harjujakson kainaloon. Sen pinta-ala on 62 ha (hehtaaria) ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Harju katkaisee valuma-alueen itäpuolelta taehokkaasti ja järven länsipuoli on ojatonta suota. Siksi järven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 6,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0014 km3 (kuutiokilometriä) eli 1,4 miljoonaa m3 . Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen metsäistä harjunrinnettä ja soistunutta metsää. Vain itärannan harjun rannassa on asutusta.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().

Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on alhaiset humuspitoisuudet (, SD) . Veden ravinnepitoisuudet ovat kuitenkin korkeita, joten sitä pidetään myös eutrofisena järvenä.

Luontoarvoja 
Järven ympäristöön on rajattu suojelualue (), joka sisältää suomaata, harjujakson ja Mädäjärven. Alueella on myös luontopolku.

Lähteet 

Lüganuse
Itä-Virumaan järvet
Virun alavesistöalue
Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Pitkjärv (Koigi)

Pitkjärv (Koigi) (myös Koigi Pikkjärv) on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järvi kuuluu niihin neljään suojärveen, jotka sijaitsevat Koigi soon keskellä. Yksi järvistä on Koigi järvi itse. Järven pinta-ala on 23 ha (hehtaaria) ja se on 900 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaan on johdettu kahden suoraksi kaivetun suo-ojan vedet. Siksi järven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00047 km3 (kuutiokilometriä) eli 0,47 m3 miljoonaa . Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja rannat ovat joko soistunutta metsää tai avosuota.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, koska järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista ruskeaa suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7).

Luontoarvot 
Järven ympäristö on Koigi soo, jonka linnustolliset arvot tunnetaan. Suolle johtaa pitkospuut ja yksi poluista johtaa Ümmarguine järven väliselle suolle, josta haarautuu kummallekin järvelle oma polku. Polku kiertää Pitkjärven ympäri. Pohjosrannalla sijaitsee lähes 10 metriä korkea lintutorni. Alueen muita järviä ovat Ümmargune järv, Koigi järv ja Naistejärv.

Lähteet 

Saarenmaan kunta
Saarenmaan järvet
Läänesaarten alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Pikkjärv (Viitna)

Pikkjärv (Viitna) (myös Suur Viitna järv, Suurjärv) on Virossa Kadrinan kunnassa Länsi-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 16 ha (hehtaaria) ja se on 950 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta-ala on 0,29 ha. Pisin saari sijaitsee keskellä järveä ja se on 90 metriä pitkä. Kaksi muuta saarta ovat 30 metriä ja 15 metriä pitkät. Järveen ei ole johdettu ojia eikä sillä ole laskuojaakaan. Järvi on syntynyt harun painanteeseen, minkä taki sen valuma-alueen laajuus on vain 1,1 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3 metriä ja suurin syvyys 6,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00048 km3 (kuutiokilometriä) eli 0,48 m3 miljoonaa . Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Järvi on autio ja sen rannat ovat metsämaata. Rantoja pitkin kiertää polku ja järven pohjoispässä on uimaranta. Kadrinan ja Viitnan välinen maantie kulkee järven itäpuolelta ohi. Puoli kilometriä pohjoiseen siujaitsee Liinajärv.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().

Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.

Lähteet 

Kadrina
Länsi-Virumaan järvet
Virun alavesistöalue
Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Kirikulaht

Kirikulaht  on Virossa Hiidenmaan kunnassa Hiidenmaan saarella sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on laguunimainen merestä irti kuroutumassa oleva flada, jolla on salmen kautta yhteys mereen Reiginlahdessa, mutta johon virtaa myös makeaa vettä sisämaan ojista. Järven pinta-ala on 114 ha ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta-ala on 4,2 ha. Siihen laskee useita ojia, joista huomattavimmat ovat laskuoja Kajumerestä, Pihlaoja (myös Pihla jõgi), jolla on suuri valuma-alue, ja lyhyt oja viereisestä järvestä Kööna-aukosta. Järven rantaviivan pituus on 9,5 kilometriä ja se on enimmäkseen ruohikkoista kosteikkoa tai metsämaata. Kõrgessaaren pienkauppala sijaitsee järven länsipuolella ja Reigin kirkko sijaitsee 700 metriä rannasta kaakkoon.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.

Järvelle tehtiin vasta 2007 ensimmäinen eliöstön tilaa kartoittava tutkimus osana laajempaa 20 Viron rannikoiden järven kartoitusta. Hiidenmaan pohjoisrannikko on Kirikulahden ympäristössä muuttolintujen tunnettuja levähdyspaikkoja.

Lähteet 

Hiidenmaan järvet
Läänesaarten alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Linnulaht

Linnulaht (myös Väike laht) on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee kilometrin päässä Kuressaaren taajaman reunasta, ja Kuressaaren raja seuraa järven itärantaa. Järven pinta-ala on 69 ha tai 75 ha (hehtaaria), ja se on 250 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Saaria on vain yksi, ja sen pinta-ala on 0,17 ha. Järvestä laskee Kalaaugu jõgi, joka on 500 metriä pitkä ja laskee Suurlahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 4,8 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu: sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035 km3 (kuutiokilometriä) eli 350 000 m3 . Järven rantaviivan pituudeksi on ilmoitettu 8,1 kilometriä.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Mereltä tunkeutuu Suurjärven kautta suolaista merivettä korkean veden aikana, joten vesi on lievästi suolaista.

Järvelle tehtiin vasta 2007 ensimmäinen eliöstön tilaa kartoittava tutkimus osana laajempaa 20 Viron rannikkojärven kartoitusta.

Luontoarvot 
Linnulaht on huomattava lintujärvi. Sen vesi on matala, ja se on kuroutunut erilleen merestä noin 1000 vuotta sitten. Rannoilla ja osin avoveden keskellä on ruovikkoa ja pohjasta kasvavia kelluvalehtisiä vesikasveja. Yleisin kala on ruutana, mutta yleisiä ovat myös hauki, ahven, kiiski ja kymmenpiikki.

Lähteet 

Saarenmaan kunta
Saarenmaan järvet
Läänesaarten alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Rummu järv

Rummu järv  on Virossa Kuusalun maalaiskunnassa Rummun kylässä  Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee suuren metsäisen suoalueen Rummun raba etelälaidalla Rummun kylää vastapäätä. Järven pinta-ala on 45 ha (hehtaaria) ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järveen laskee kolme suo-ojaa suolta. Sillä on laskuojia kaksi ja ne ovat Rummun kraavi ja Tiitsun kraavi. 
Järven valuma-alueen laajuus on 7,1 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00091 km3 (kuutiokilometriä) eli 0,91 miljoonaa m3 . Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja pohjoispuolella rannat ovat suota ja etelässä metsää. Kilometrin päässä etelässä järven ohittaa valtatie 1.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

Lähteet 

Kuusalu
Harjumaan järvet
Harjun alavesistöalue
Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Tammemäe järv

Tammemäe järv (myös Lõuna karjäär) on Virossa Sakun maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva tekojärvi.

Maantietoa 
Järvi on muodostunut toiseen hiekanotossa syntyneeseen kahteen hiekkakuoppaan, joita on alueella myös Männiku järv, Valdeku karjäär ja Raku järv. Järven pinta-ala on 41 ha (hehtaaria). Saaria on kaksi, joista suurin Donquixote saar on 290 metriä pitkä ja 140 metriä leveä ja pienin on halkaisijaltaan vain 30 metriä. Saarien yhteinen pinta-ala on 3,59 ha. Sillä on ainakin yksi laskuoja, joka lähtee etelärannan niemen juureltä kohti etelää. Järven valuma-alueen laajuus on 1,0 km2 (neliökilometriä). Järven rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja muut kuin itärannat ovat metsää. Järven ohi kulkevat Tallinna ringtee ja seututie 340.

Lähteet 

Harjumaan järvet
Viron tekojärvet
Harjun alavesistöalue
Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Kajumeri

Kajumeri  on Virossa Hiidenmaan kunnassa Hiidenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 16 ha (hehtaaria) ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Siihen laskee kolme ojaa, joista pisimmät ovat Pihla kylästä ja Rootsin kylästä tulevat pelto-ojat. Järvestä laskee alle 200 metrinen oja Kirikulahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 1,2 km2 (neliökilometriä). Järven suurin havaittu syvyys on vain metrin verran. Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoista kosteikkoa tai metsämaata. Pihlan ja Rootsin kylät sijaitsevat puolen kilometrin päässä järvestä.

Luontoarvoja 
Hiidenmaan pohjoisrannikko on Kirikulahden ympäristössä muuttolintujen tunnettuja levähdyspaikkoja.

Lähteet 

Hiidenmaan järvet
Läänesaarten alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Tündre järv

Tündre järv (myös Tõndre järv, Tõõdre järv, Tondre järv) on Virossa Valgamaalla Helmen kunnan ja Viljandimaalla Mulgin kunnan välisellä rajalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee Viron eteläosassa Latvina rajan läheisyydessä. Järven pinta-ala on 72 ha (hehtaaria) ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Siihen laskee noin 10 metsäojaa, joista Tündre oja on huomattavin. Se laskee järven itäpäähän Teringi soolla sijaitsevasta Alatsin järvestä. Sen laskuoja on Jõeveski oja, joka lähtee järven luoteispäästä ja virtaa lounaaseen Latvian rajan yli. Joki yhtyy ensin Atsejokeen ja se yhtyy Ruhjajokeen ja vesi päättyy lopulta Burtniekin järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,1 km2 (neliökilometriä) ja se levittäytyy sekä Viron että latvian puolelle.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,9 metriä ja suurin syvyys 10,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0035 km3 (kuutiokilometriä) eli 3,5 miljoonaa m3 . Järven rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja rannat ovat pääosin heikkapohjaista metsää. Järven etelärannalla on asutusta muutaman talon verran.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.

Luontoarvot 
Järvessä on eniten lahnaa, särkeä, ahventa, kiiskeä ja haukea.

Lähteet 

Tõrva
Mulgi
Viljandimaan järvet
Valgamaan järvet
Pärnun alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Mäeküla järv

Mäeküla järv (myös Samblajärv) on Virossa Mulgin maalaiskunnassa Hirmukülassa, Mäekülassa ja Sudisten kylässä Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 64 ha (hehtaaria) ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen laskuoja on Vidva oja (Vidva jõgi), joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee 12 kilometrin päässä sijaitsevaan Õisu järveen. Järven tulo-ojia ovat Ora oja, joka laskee järven eteläpäähän tekojärven kautta, ja Longi oja, joka laskee sen eteläpäähän Muti järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 20,2 km2 (neliökilometriä). Noin kolmen kilometrin pässä sijaitsee Veisjärv.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 km3 (kuutiokilometriä) eli 1,3 miljoonaa m3 . Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja rannat ovat metsää, jota niityt ja pellot katkaisevat. Järven eteläpuolelta sen ohittaa Karksin ja Anikatsin välinen maantie (seututie 193).

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.

Lähteet 

Mulgi
Viljandimaan järvet
Pärnun alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Kariste järv

Kariste järv (myös Vana-Kariste, Suur Kariste järv, Väike Kariste järv) on Virossa Mulgin maalaiskunnassa Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järvi on kaksialtainen ja altaita yhdistää useassa paikoissa 400 metriä pitkä ja kymmenen metriä leveä salmi tai virta. Suurempi allas on 1,4 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä Kariste järv. Pienempi allas on 950 metriä pitkä ja 280 metriä leveä ja sitä kutsutaan Väikejärveksi. Kaksialtaisen järven pinta-ala on yhteensä 61 ha. Kariste järvessä on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,46 ha. Saarten pituudet ovat 130 metriä ja 30 metriä. Järveen laskee toistakymmentä ojaa, joista Paluoja on huomattava oja. Järven läpi idästä länteen virtaa Halliste jõgi. Järven valuma-alueen laajuus on 128,0 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys 7,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00160 km3 (kuutiokilometriä) eli 1,60 miljoonaa m3. Järven rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä ja rannat ovat metsää, jota niityt tai suot katkaisevat. Järve ympäristön pohjoisosia hallitsee 35 metriä vedenpintaa korkeammalle kohoavan harjun rinne. Rinteen yläpuolella on laaja peltoaukea, joka jatkuu pohjoiseen useita kilometrejä. Etelässä ei ole vastaavaa muodostelmaa, vaan seutu on siellä alavampaa. Siellä sijaitsee kilometrin päässä Abja-Paluojan taajama.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kovavetiseksi järveksi ja eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja järvi on samalla silloin rehevöitynyt.

Lähteet 

Mulgi
Viljandimaan järvet
Pärnun alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Suur Pehmejärv

Suur Pehmejärv (myös Pehmejärv) on Virossa Antslan kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 49 ha (hehtaaria) ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Sen läpi virtaa Ahelo jõgi (Ahli oja), joka lähtee kolmen kilometrin päästä Ähijärvestä ja yhtyy kymmenen kilometrin päässä Mustjõgeen. Järveä ympäröivällä metsäalueelle on kaivettu suuri määrä ojia, jotka on koottu ja ohjattu Suur Pehmejärven lounaisrantaan. Myös viereinen Väikene Pehmeejärvi laskee samaan rantaan. Järven valuma-alueen laajuus on 31,0 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00083 km3 (kuutiokilometriä) eli 0,83 miljoonaa m3 . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja rannat ovat suota, jota katakisee muutama metsäinen rantaosuus. Järvi on autio ja lähin asutus sijaitsee 500 metrin etäisyydellä.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluudestaan johtuen lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kovavetiseksi järveksi ja miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.

Lähteet 

Antsla
Võrumaan järvet
Koivan vesistöalue
Botin luomat artikkelit
Suur-Apja järv

Suur-Apja järv (myös Koobassaare järv) on Virossa Valgan kunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee Koobasaaren kylän harjujakson kaakkoispuolella ja Koobasaaren raban luoteispuolella. Järven pinta-ala on 41 ha (hehtaaria) ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järveen laskee kaksi lyhyttä metsäojaa. Sen laskuoja on Hargla oja, joka laskee Väiku-Apja järven läpi ja yhtyy kahdeksan kilometrin päässä Harglan eteläpuolella Mustjõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 4,5 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 4,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00083 km3 (kuutiokilometriä) eli 0,83 miljoonaa m3 .
Aution järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven kaakkoispuolella kulkee Haglan ja Lüllemägin yhdistävä maantie.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

Luontoarvoja 
Järvi sisältyy Karulan kansallispuistoon.

Lähteet 

Valga
Valgamaan järvet
Gaujan vesistö
Koivan vesistöalue
Botin luomat artikkelit
Pikkjärv (Karula)

Pikkjärv (Karula) (myös Jaaska järv, Karula Pikkjärv, Pikkerijärv) on Virossa Valgan kunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järvi on syntynyt viimeisen jääkauden loppupuolella syntyneeseen jäätikköjokiuomaan. en pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 3,0 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siihen laskee monia ojia, joista huomattavimmat ovat Lõksu ojan ja Vissi ojan yhteinen laskuoja, joka laskee järven länsipäähän, etelärantaan laskeva Ruuna kraav, joka tulee siihen etelästä, ja itäpäähän laskeva ja myös etelästä tuleva Sanna kraav. Järven läpi virtaa Vareseoja (Varõssõ oja), joka saa aluunsa viiden kilometrin päässä ja laskee järven itäpäähän. Se jatkaa kulkuaan järven keskikohdassa pohjoiseen työntyvän Vesijärven (Myllyjärvi) lahden pohjoispäästä, ja yhtyy kolmen kilometrin päässä Väherun kylässä Ämu jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 30,4 neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,9 metriä ja suurin syvyys 12,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0019 kuutiokilometriä eli 1,9 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 8,2 kilometriä ja rannat ovat peltojen, niityjen ja metsärantojen vuorottelua. Järven kummatkin päät ovat suomaata. Jäven lähiympäristössä sijaitsee kymmen maatilaa.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.

Lähteet 

Valga
Valgamaan järvet
Võrtsjärven alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Võrtsjärven valuma-alue
Ubajärv

Ubajärv  on Virossa Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee loivassa painanteessa, jossa järven etelä- ja pohjoispäät ovat soistuneet. Järven pinta-ala on 38 ha (hehtaaria) ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Siihen laskee kolme metsäojaa sekä entisen maatilan lyhyet pelto-ojat. Järven vanha laskuoja Vanaoja ei enää ole pidetty auki järven rantaan asti, vaan se tehtäviä hoitamassa on uusi ja varsin suoraksi kaivettu Ubajärven oja. Se yhtyy Ahelo jõgeen, joka on Suur Pehmejärven laskujoki. Ahelo yhtyy Mustajõgeen Kallasten kylän kohdalla. Järven valuma-alueen laajuus on 5,3 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 2,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00057 km3 (kuutiokilometriä) eli 0,57 miljoonaa m3 . Järven rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja rannat ovat suota tai metsämaata lukuun ottamatta järven pohjoispäässä, missä rantaan ulottuu niittyjä.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.

Luontoarvoja 
Järvessä kasvaa vaalealahnanruoho, joka on Pohjois-Euroopassa harvinaistunut viime vuosikymmeninä ja siinä elää hauki, särki, ahven, ruutana, suutari ja allikkosalakka. Järvi sisältyy Karulan kansallispuistoon (Karula rahvusparkiin).

Lähteet 

Rõuge
Võrumaan järvet
Koivan vesistöalue
Botin luomat artikkelit
Pikkjärv (Tsolgo)

Pikkjärv (myös Tsolgo Kõverjärv)  on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa Tsolgon kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu niin kutsuttuun Tsolgon järviketjuun.

Maantietoa 
Järvi on 630 metriä pitkä, 190 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,8 hehtaaria. Järven luoteispuolella sijaitsee Tsolgon haja-asutusalue. Järvi on luodattu, sen keskisyvyys on 5,3 metriä ja suurin syvyys 19,2 metriä. Pikkjärv on yksi Viron syvimmistä järvistä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00046 kuutiokilometriä eli 0,46 miljoonaa kuutiometriä . Rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja rannat ovat kahta poikkeusta lukuun ottamatta peltomaata. Tsolgon ja Paidran välinen maantie ohittaa järven koillispuolelta.

Luokittelu ja luontoarvoja 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.

Järven rannat ovat loivat ja matalat. Rannan pohja on usein hiekkaa, mutta syvemmällä se on mutaa. Vesi vaihtuu järvessä hitaasti. Vedenväri on vihertävän keltainen ja näkösyvyys on 1,4–1,7 metriä. Vesi lämpötilakerrostuu kesäisin ja talvisin selvästi. Vuonna 1961 kartoitettiin järven vesikasvillisuutta ja silloin löydettiin 18 eri lajia. Järvessä elää ainakin ahven, hauki, lahna, särki, kiiski, allikkosalakka ja mutakala. Järven virkistysarvo, kelpoisuus kalastukselle ja uimiselle ovat kaikki hyviä.

Vesistösuhteita 
Pikkjärv kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa sen lasku-uoma on Sandisuu peakraavin sivuhaara. Järveen laskee yksi erittäin lyhyt tulo-oja. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se yhtyy suoriksi kaivettuihin kuivatusojiin yhtyen lopulta Võhandu jõgeen parin kilometrin päässä järvestä. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen eli Peipsijärven keskiosaan. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

Katso myös 
 Luettelo Viron syvimmistä järvistä

Huomautuksia

Lähteet 

Võrun kunta
Võrumaan järvet
Peipsijärven alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Sandisuu peakraavin valuma-alue
Vana-Koiola järv

Vana-Koiola järv  on Virossa Põlvamaalla ja Põlvan kunnassa Vana-Koiolan kylässä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on 550 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,1 hehtaaria. Vana-Koilolan kylän haja-asutus on kerääntynyt järven ympärille alueen laajan peltoaukean keskelle. Põlvan ja Võrun välinen maantie risteää kylässä poikittaisen Tilsin ja Tsolgon välisen kylätien kanssa ja järvi jää heti risteyksen kaakkoispuolelle. Järvi on luodattu ja sen syvyydeksi on saatu 13,2 metriä. Järven keskisyvyys on 5,1 metriä ja se on saareton. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00037 kuutiokilometriä eli 0,37 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen lähiympäristöön on rakennettu yli kymmenen taloa.

Luontoarvoja 
Järven rannat ovat paikoin jyrkät, mutta myös matalat. Rantapohja on pääasiassa hiekkaa ja soraa, mutta kaakkoispäässä on mutapohja ja sen rannalla on suota. Vedenväri on kellertävän vihreä ja näkösyvyys on 0,9 metriä. Järven syvyydestä johtuen vesi on talvisin ja kesäisin lämpötilakerrostunutta. Veden happipitoisuus on talvisin ollut hyvä sekä päällysvedessä että alusvedessä, mutta kesäisin on alusvesi kärsinyt happivajauksesta. Vuonna 1961 tutkittiin järven vesikasvillisuutta, jolloin löydettiin vain yhdeksän eri kasvilajia. Sen sijaan planktonia on paljon ja järvestä on löytynyt Virossa harvinainen vesipunkkilaji. Järvestä saadaan hyvin kalaa. Yksilömäärältää yleisimmät lajit ovat lahna, särki, ahven ja kiiski. Yleisiä ovat myös hauki ja suutari. Järveen Tamulasta tuotu ja siihen istutettu kuha viihtyy järvessä hyvin.

Vesistösuhteita 
Vana-Koiola järv kuuluu Kariojan valuma-alueeseen, jossa Karioja on Võhandu jõen sivu-uoma. Järveen laskee kaksi lyhyttä metsäojaa. Sen laskuoja alkaa järven lounaispäästä ja se virtaa kaakkoon päin suoraksi kaivettuna Vana-Kojola ojana laskien 2,7 kilometrin päässä Lauga järveen. Oja jatkaa samannimisenä 1,2 kilometriä kohti lounasta yhtyen Oleskin kulmakunnalla Kariojaan. Karioja puolesta yhtyy kuuden kilometrin päässä Võhandu jõgeen, joka laskee Kuumajärveen ja joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

Huomautuksia

Lähteet 

Põlva
Põlvamaan järvet
Peipsijärven alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Kariojan (Võhandu) valuma-alue
Põlva järv

Põlva järv  on Virossa Põlvan kunnassa sijaitsevassa Põlvan kaupungissa Põlvamaalla sijaitseva padottu järviallas.

Maantietoa 
Tekojärvi on muodostunut sen pohjoispäähän tehdyn padon eteläpuolelle. Järven pinta-ala on 36 ha (hehtaaria). Saaria on vain yksi Roosaar ja sen pituus on 130 metriä ja sen pinta-ala on 0,59 ha. Järvellä mainitaan toinenkin saari Mäntysaar, mutta se puuttuu kartasta . Järven läpi virtaa Ora jõgi, joka yhtyy pohjoisessa Ahja jõgeen. Ora jõgi saa alkunsa 13 kilometrin päässä Lahedan Roosissa. Järven valuma-alueen laajuus on 154 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00100 km3 (kuutiokilometriä) eli 1,00 miljoonaa m3. Järven rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä ja rannat ovat melko jyrkät ja korkeat. Põlvan tajaman asuin- ja teollisuusalueet ympäröivät järven jokaiselta suunnalta. Lähes järven etelärantaan ulottuu Põlvan kirkon hautausmaa. Sitä vastapäätä toisella rannalla on yleinen uimaranta laitureineen.

Luontoarvot 
Tekojärvi syntyi 1960-luvulla, jon Prajõen uomaa kasvatettiin patoamalla se jokilaaksoonsa. Sen ravinnetilanne on ollut vaikea, jolloin vesikasvillisuutta on ollut runsaasti ja vedessä on kukkinut sinilevää. Järvi voidaan luokitella ainakin eutrofiseksi ellei peräti hypertrofiseksi järveksi. Järvessä elää särki, ahven, hauki, lahna, kiiski, ruutana ja turpa. Rannoilla pesii myös piisami.

Lähteet

Asiasta muualla 
 Leuhin, Illar & Raig, Tiia: Kadunud järv?, Looduse-sõber, viitattu 31.3.2017

Viron tekojärvet
Põlvamaan järvet
Peipsijärven alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Põlva
Ahja jõen valuma-alue
Kiidjärv

Kiidjärv (myös Padari paisjärv) on Virossa Põlvan kunnassa Kiidjärven kylässä Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 13 ha (hehtaaria) ja se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järveen ei ole johdettu tulo-ojia, mutta siinä on pohjassa lähteitä. Vesi onkin kirkkaan keltaista ja sen näkösyvyys oli vuonna 1977 1,9 metriä. Sen laskuoja Rihma kraavi lähtee järven pohjoispäästä ja se yhtyy Ahja jõgeen 700 metriä järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 1,7 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys 10 metriä, joka sijaitsee järven kaakkoispäässä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00054 km3 (kuutiokilometriä) eli 0,54 miljoonaa m3 . Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja se on peltomaata ja metsää vuorotellen. Järven rannat ovat yleensä mutaa, mutta itäpuolella rannat ovat soraa. Kiidjärven kylän asutusta on järven lähiympäristössä ja harjulla sijaitsee pieni teollisuusalue. Järven yleinen uimaranta sijaitsee kaakkoisrannan puistossa Keljomäellä Kiidjärven kartanon vieressä. Ranta ei ole luontainen vaan se on rakennettu rantaan.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on kirkas ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehemeävetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta järvi on rehevöitynyt.

Luontoarvoja 
Järvessä on ollut runsaasti kalaa, mutta 1970-luvulla toistunut happikato on vähentänyt niiden määrää. Järvessä elää yleisesti särki, ahven, hauki, sorva, allikkosalakka ja ruutana. Harvinaisempia ovat kiiski, lahna, suutari, törö, ankerias ja piikkinuoliaisiin kuuluva pikkukala (Misgurnus fossilis). Järveltä on tavattu harvinainen hoikkasinikorento.

Lähteet 

Põlva
Põlvamaan järvet
Peipsijärven alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Ahja jõen valuma-alue
DeWalt

DeWalt on yhdysvaltalainen työkaluja valmistava yritys. Sen tuotteita käytetään rakennusteollisuudessa, tuotantotekniikassa ja puuntyöstössä. Vuodesta 1960 Black & Deckerin omistuksessa ollut DeWalt on pyrkinyt 1990-luvulta lähtien profiloitumaan korkealaatuisten työkalutarvikkeiden valmistajana. DeWalt sponsoroi NASCAR-kuski Matt Kensethia vuosien 1999 ja 2009 välillä.

Vuodesta 2012 DeWalt on kuulunut maailman suurimman työkaluvalmistajan, Stanleyn ja Black & Deckerin fuusiossa syntyneen Stanley Black & Deckerin merkkeihin. Sen muita tuotemerkkejä ovat Stanley, Black & Decker, Porter-Cable, Craftsman, AeroScout, Bostitch, Lenox, Mac Tools, Irwin Industrial Tools, Facom, Lista, CribMaster, Vidmar, Proto ja Powers.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Verkkosivut

Yhdysvaltalaiset yritykset
Sähkötyökaluvalmistajat
Työkalumerkit
Ågren

Ågren on seuraavien tunnettujen henkilöiden sukunimi:

 Erik Ågren (1924–2008), suomenruotsalainen kirjailija
 Erik Ågren (1916–1985), ruotsalainen nyrkkeilijä
 Gösta Ågren (1936–2020), suomenruotsalainen runoilija ja elokuvaohjaaja 
 Janet Ågren (s. 1949), ruotsalainen näyttelijä
 Jennifer Ågren (s. 1993), ruotsalainen taekwondoin
 Leo Ågren (1928–1984), suomenruotsalainen kirjailija
 Linnéa Ågren (s. 1991), ruotsalainen jalkapalloilija
 Oscar Ågren (1914–1992), ruotsalainen nyrkkeilijä
Vapauden ja demokratian kansanpuolue

Vapauden ja demokratian kansanpuolue (, VVD) on alankomaalainen keskustaoikeistolainen konservatiiviliberalismia edustava puolue. Puolueen puheenjohtajana on toiminut Mark Rutte vuodesta 2006, joka valittiin pääministeriksi vuonna 2010. VVD sai parlamentin alahuoneeseen 33 paikkaa vuoden 2017 parlamenttivaaleissa.

Lähteet

Aiheesta muualla

Puolueen verkkosivusto 

Alankomaalaiset puolueet
Konservatiivis-liberaalit puolueet
Euroopan liberaalidemokraattinen puolue
Liberal International
Ricardolainen ekvivalenssi

Ricardolainen ekvivalenssi on taloustieteellinen hypoteesi, jonka mukaan julkisten menojen rahoitustavalla (verotus tai lainanotto) ei ole vaikutusta yksityiseen kulutukseen. Kotitalouksien näkökulmasta valtion velkaantuminen eli lainanotto on lykättyä verotusta (Korkman, s.77). Jos valtio velkaantuu, kuluttajat odottaa verojen kohoavan tulevaisuudessa ja varautuu siihen lisäämällä säästämistä (pyrkii tasaamaan kulutusta yli ajan). Tästä syystä valinta lainanoton ja verotuksen noston kanssa ei vaikuta kokonaiskysyntään.

Lähteet

Aiheesta muualla
 
 

 Taloustiede
 Talouspolitiikka
Logistikas

Logistikas Oy on vuonna 1997 perustettu suomalainen logistiikka-alan yritys,  joka on vuonna 2020 muodostetun konsernin emoyhtiö. Konserniin kuuluvat Logistikas Palvelut Oy, Logistikas Hankinta Oy, Logistikas Vaasa Oy ja Logistikas Tehdaspalvelut Oy.

Konsernin pääomistaja on suomalainen pääomasijoittaja Sievi Capital Oyj. Muut omistajat ovat Olderman Oy, Piccolo Group Oy sekä hallituksen jäseniä ja johdon avainhenkilöitä. Yhtiön toimitusjohtaja on Toni Brigatti ja hallituksen puheenjohtaja Tomas Hedenborg.

Logistikas työllistää noin 250 logistiikka-alan ammattilaista. Tällä hetkellä yritys toimii kymmenellä paikkakunnalla sekä omissa logistiikkakeskuksissa (100 000 m²) että asiakkaiden tiloissa vastaten sisälogistiikkatehtävistä. Tulosyksiköt sijaitsevat Raumalla, Jyväskylässä, Nokialla, Olkiluodossa, Porissa, Suolahdessa, Vaasassa, Hämeenlinnassa, Jämsässä ja Saarijärvellä.

Logistikas-palvelukokonaisuus sisältää lähi-, sisä- ja projektilogistiikan, teollisuuspakkaamisen, paikallisvarastoinnin ja kokoonpanon palvelutuotteet, sekä hankinta- ja asiantuntijapalvelut. Vuonna 2021 Logistikas Oy:n liikevaihto oli noin 22 milj. euroa.

Logistikas on myös yhtiön rekisteröimä tuotemerkki.

Lähteet 
https://logistikas.fi/yritys
Logistiikkayhtiöt
Suomalaiset yritykset
Revolution Software

Revolution Software Ltd on vuonna 1990 perustettu brittiläinen pelitalo. Yritys tunnettiin aluksi nimellä Turnvale Limited.

Yritys on erikoistunut seikkailupelien tekemiseen ja on kehittänyt Virtual Theatre pelimoottorin näiden tekemiseen.

Pelit 
Yrityksen kehittämiin peleihin kuuluvat muun muassa Broken Sword -sarja.

Beneath a Steel Skyn seuraaja Beyond a Steel Sky on tulossa vuoden 2019 aikana.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Profiili MobyGamesissä 

Brittiläiset videopeliyritykset
Relic Entertainment

Relic Entertainment on kanadalainen videopeliyritys, joka on perustettu vuonna 1997.

THQ osti yrityksen vuonna 2004 ja se myytiin Segalle vuonna 2013.

Pelit 
Yritys erikoistuu reaaliaikaisiin strategiapeleihin:
 Company of Heroes
 Company of Heroes 2
 Homeworld
 Warhammer 40,000: Dawn of War
 Warhammer 40,000: Dawn of War II
 Warhammer 40,000: Dawn of War III
 Age of Empires IV

Aiheesta muualla 
 Profiili MobyGamesissä 

Kanadalaiset videopeliyritykset
Sega
THQ
THQ Nordic

THQ Nordic GmbH (ennen Nordic Games GmbH) on itävaltalainen pelitalo. 

Nordic Gamesin emoyhtiöksi perustettiin Nordic Games Publishing AB, joka sai nimen THQ Nordic AB vuonna 2016 kun tavaramerkki siirtyi yhtiön omistukseen. Vuonna 2019 emoyhtiön nimeksi muutettiin Embracer Group AB.
Embracer on myös noteerattu Nasdaqissa ja Tukholman pörssissä.

Yritys omistaa oikeuksia peleihin, jotka ovat aiemmin olleet DTP Entertainmentilla, JoWooD Productionsilla, DreamCatcher Interactivella, Cryo Interactivella, The Adventure Companylla, Digital Realitylla ja NovaLogicilla.

Historia 
Yritys osti konkurssiin menneeltä THQ:lta oikeuden nimen käyttöön ja nimesi itsensä uudelleen vuonna 2016.

Elokuussa 2019 yhtiö ilmoitti emoyhtiön nimeämisestä uudelleen THQ Nordic AB:sta Embracer Group AB:ksi.

Vuonna 2021 yhtiö on hankkinut Kaikon, Appeal Studiosin ja Massive Miniteamin sekä on myös perustanut uusia tytäryhtiöitä kuten THQ Nordic Francen ja Gate 21:n.

Pelit 

Yhtiöllä on oikeudet muun muassa seuraaviin peleihin ja sarjoihin:
 AquaNox
 The Black Mirror
 Comanche -sarja
 Darksiders
 de Blob
 Delta Force -sarja
 Destroy All Humans!
 Jagged Alliance
 Men of Valor
 North & South
 Rally Trophy
 Sine Mora
 SpellForce -sarja
 Supreme Commander

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Profiili MobyGamesissä 

Itävaltalaiset videopeliyritykset
Toivo Nelimies

Toivo Nelimies oli suomalainen kääntäjä. Suomentaja Jouko Linturin mukaan suomentaja Toivo Nelimiehen nimen taakse on verhoutunut "varsin tunnettujen" suomentajien "nelivaljakko", ainakin koskien Mark Twainin Jenkki kuningas Arthurin hovissa suomennosta vuonna 1925.

Suomennoksia 
 Jack London : Ottelukehässä : kaksi kuvaa olemassaolotaistelusta. Kansanvalta, Helsinki 1925
 Jack London : Erään kultalöydön salaisuus. Kansanvalta, Helsinki 1925
 Mark Twain : Jenkki kuningas Arthurin hovissa : hiukan ihmiskunnan historiaa humoristisen seikkailuromaanin kehyksissä ; suom. Toivo Nelimies ym. Kansanvalta, Helsinki 1925

Lähteet 
 Fennica

Viitteet

Suomentajat
Syntymävuosi puuttuu
Kuolinvuosi puuttuu
Aarne Lehto

Aarne Lehto oli suomalainen kääntäjä.

Kuvituksia 
 Yrjö Luomajoki : Miesten pukimien leikkaajan käsikirja ; kuvat piirtänyt Aarne Lehto. Ammattienedistämislaitoksen ammattikirjoja n:o 8. Otava 1929

Suomennoksia 
 James Oliver Curwood : Kuoleman polulla ; tekijän valtuuttamana englanninkielestä suomentanut Aarne Lehto. Minerva, Helsinki 1925
 James Oliver Curwood : Lainsuojattoman kosto ; tekijän luvalla englanninkielestä suomentanut A. Lehto. Minerva, Helsinki 1925
 Korttitemppuja : joka miehen opittavaksi ilman silmänkääntö- ja taikavälineitä ; suom. Aarne Lehto. Minerva, Helsinki 1926

Lähteet 
 Fennica

Viitteet

Suomentajat
Syntymävuosi puuttuu
Kuolinvuosi puuttuu
Anuman Interactive

Anuman Interactive on ranskalainen videopelien julkaisija ja jakelija. 

Vuonna 2009 Anuman osti Microïds -yhtiön, joka omisti Cryo Interactiven. Anuman käyttää nimeä Microïds jakelussa.

Pelit 
 Syberia
 Syberia II
 Still Life
 Still Life 2
 Dracula 4: The Shadow of the Dragon
 Syberia III (2017)

Ranskalaiset videopeliyritykset
Laurance Rockefeller

Laurance Spelman Rockefeller (26. toukokuuta 1910 – 11. heinäkuuta 2004) oli yhdysvaltalainen liikemies, filantrooppi ja ympäristönsuojelija. Hän oli John D. Rockefeller, Jr.:n poika ja John D. Rockefellerin pojanpoika, ja hänen sisaruksensa olivat Abby, John III, Nelson, Winthrop ja David. Hänellä oli neljä lasta: Laura, Marion, Lucy ja Laurance, Jr.

Vuonna 1937 hän peri isoisänsä paikan New Yorkin pörssissä. Vuonna 1940 hän oli mukana perustamassa Rockefeller Brothers Fundia, ja toimi myöhemmin sen puheenjohtajana 1958–1968. Hän toimi pitkään myös Rockefeller Family Fundissa. 

1990-luvun alussa presidentti George H. W. Bush luovutti hänelle Congressional Gold Medal -kunniamerkin.

Rockefeller kuoli keuhkofibroosiin vuonna 2004, korkeassa 94 vuoden iässä.

Lähteet

Vuonna 1910 syntyneet
Vuonna 2004 kuolleet
Presidential Medal of Freedom
Yhdysvaltalaiset liikemiehet
Rockefellerin suku
Ympäristönsuojelijat
Microïds

Microïds on ranskalainen ohjelmistojen tuotemerkki, joka kuuluu Anuman Interactivelle.

Microïds oli itsenäinen videopelien kehittäjä ja julkaisija, joka perustettiin vuonna 1984.

Vuonna 2008 Microïds hankki Cryo Interactiven brändit ja oikeudet. 

Vuonna 2009 Anuman Interactive osti Microïds -yhtiön.

Pelit 
 Luettelo Microïds-peleistä

Ranskalaiset videopeliyritykset