Thomas Cromwell

Thomas Cromwell, Ensimmäinen Essexin jaarli (n. 1485 – 28. heinäkuuta 1540) oli englantilainen valtiomies ja yksi Henrik VIII:n ajan tärkeimpiä poliittisia henkilöitä.

Varhaiset vaiheet
Cromwell syntyi vuoden 1485 tienoilla Putneyssä, Lontoossa. Hänen isänsä oli seppä nimeltään Walter Cromwell. Yksityiskohtaiset tiedot hänen elämänsä alkuajoista ovat vähäiset. Ennen 12. ikävuottaan hänet oli palkattu töihin mahtavaan Frescobaldien pankkiiriperheeseen. Vatikaanin arkistot kertovat hänen olleen kardinaali Christopher Bainbridgen asiamies ja käsitelleen englanniksi kirkollisia töitä ennen Rota Romanaa. Englannin lisäksi Cromwell puhui sujuvasti latinaa, italiaa ja ranskaa.

Hovissa

Kun Bainbridge kuoli vuonna 1514 Cromwell palasi Englantiin saman vuoden elokuussa ja pääsi kardinaali Thomas Wolseyn palvelukseen. Vuonna 1519 hän nai vaatturin tyttären Elizabeth Wyckesin/Wykesin (1489–1527) ja he saivat pojan, Gregoryn sekä kaksi tytärtä, Annen ja Gracen. Anne ja Grace kuolivat lapsuusiässä hikitautiin. Thomas Cromwell opiskeli lakia ja hänestä tuli parlamentin jäsen vuonna 1523. Hänen vaimonsa kuoli kahdeksan vuoden avioliiton jälkeen vuonna 1527. 

Vuonna 1529 kuningas Henrik VIII kutsui parlamentin koolle saadakseen avioeron vaimostaan Katariina Aragonialaisesta. Vuosien 1530 ja 1531 vaihteessa Cromwell nimettiin kuninkaalliseksi valtuutetuksi parlamentin asioihin ja vuoden 1531 loppuun mennessä hän oli kuninkaan luotetun lähipiirin jäsen. Vuoteen 1533 mennessä hän oli kohonnut jo ulkoministeriksi. Cromwellin käsialaa on myös sopimus (Laws in Wales Act 1535–1542), jolla Englannin ja Walesin lain­säädäntö yhtenäistettiin.

Cromwell oli yksi niistä jotka ehdottivat Henrikille, että kuningas voisi tehdä itsestään myös Englannin kirkon johtajan. Hän myös antoi parlamentille "Ylivallan lain" vuonna 1534, lain jolla Englannin kuningas oli Englannin kirkon päämies, eikä paavi. Cromwell sai paljon valtaa kirkollisissa asioissa ja päätti muun muassa luostarilaitoksen kaatamisesta ja luostarien siirtämisestä valtion omistukseen. Vuonna 1536 hän sai paronin arvon, ja 1540 hänet nimettiin saavutustensa ansiosta Essexin jaarliksi.

Kuolema
Kanslerivuosinaan Cromwell oli hankkinut itselleen monia vaikutusvaltaisia vihollisia. Valtuuston tapaamisessa 10. kesäkuuta 1540 hänet määrättiin arestiin Lontoon Toweriin. Cromwell teloitettiin ilman julkisuutta Towerissa 28. heinäkuuta 1540.

Jälkeläiset
Cromwellin poika Gregory Cromwell meni naimisiin kuningas Henrik VIII:n kolmannen vaimon Jane Seymourin sisaren Elizabeth Seymourin kanssa.

Englannin lordiprotektorina vuosina 1653–1658 toiminut Oliver Cromwell polveutui Cromwellin sisaresta Catherin Cromwellistä.

Cromwell taiteessa ja viihteessä
Hilary Mantel voitti historiallisella romaanillaan Susipalatsi vuoden 2009 Booker-palkinnon. Kirja kertoo Cromwellista Henrik VIII:n luottomiehenä. Sen jatko-osat Syytettyjen sali (Bring up the Bodies, 2012)) ja Kuningashuone (The Mirror and the Light, 2020) kuvaavat Cromwellin elämää aina hänen häviöönsä ja teloitukseensa asti.

Cromwell esiintyy henkilöhahmona ainakin neljässätoista elokuvassa ja televisiosarjassa. Kuuluisin esitys oli Robert Boltin näytelmä (myöhemmin myös elokuva) A Man for All Seasons, jossa häntä näytteli Broadwayllä Thomas Gomez ja valkokankaalla Leo McKern. Cromwell on myös sivuhahmo William Shakespearen näytelmässä Henrik VIII. 

Thomas Cromwellin hahmo on nähty myös elokuvissa: Anne of thousad days (John Colicos), The Six Wives of Henry VIII (1970, näyttelijä Wolfe Morris), Carry on Henry (1970, näyttelijä Kenneth Williams), Henry VIII and his six wives (1972, näyttelijä Donald Pleasence). Tudors-televisiosarjassa (2007) häntä esittää James Frain. Susipalatsi-televisiosarjassa (2015) Cromwellin roolissa esiintyi Mark Rylance.

Katso myös 
 Thomas More

Lähteet
G. R. Elton, England under the Tudors: Third Edition, (London: Routledge, 1991) ISBN 0-416-70690-8.
Arthur Kinney, Tudor England: An Encyclopedia (Garland Science, 2000). 

Brittiläiset poliitikot
Cambridgen yliopiston kanslerit
Englannin reformaatio
Englantilaiset teloitetut
Jaarlit
1480-luvulla syntyneet
Vuonna 1540 kuolleet