joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Henri Konan Bédié

Aimé Henri Konan Bédié (s. 5. toukokuuta 1934 Dadiékro) on norsunluurannikkolainen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä vuosina 1993–1999.

Bédié syntyi kaakaota viljelevään bauleperheeseen. Hän opiskeli oikeus- ja taloustieteitä Poitiersin yliopistossa. Bédié työskenteli Norsunluurannikon suurlähettiläänä Yhdysvalloissa vuosina 1960–1966. Palattuaan kotimaahansa hänestä tuli Norsunluurannikon demokraattisen puolueen politbyroon jäsen ja finanssiasioista vastaava apulaisministeri.

Bédié työskenteli Norsunluurannikon talous- ja valtionvarainministerinä vuosina 1968–1977. Hän joutui eroamaan maan pohjoisosan maatalouden kehitysohjelmien epäonnistumisen takia. Vuonna 1980 Bédié valittiin Norsunluurannikon kansalliskokoukseen ja hän toimi sen puheenjohtajana vuosina 1981–1993.

Félix Houphouët-Boignyn kuoltua joulukuussa 1993 Bédiéstä tuli Norsunluurannikon presidentti pääministeri Alassane Ouattaran vastustuksesta huolimatta. Ulkomaalaisvastaista politiikkaa ajaneen Bédién talousuudistukset epäonnistuivat, mutta hän voitti vuoden 1995 presidentinvaalit, joita oppositio boikotoi.

Kenraali Robert Guéïn johtamat sotilaat syrjäyttivät Bédién joulukuussa 1999. Hän pakeni Ranskaan, mutta palasi kotimaahansa vuonna 2001. Bédié voitti kilpailijansa Norsunluurannikon demokraattisessa puolueessa, ja vuonna 2002 hänet valittiin sen puheenjohtajaksi. Vuoteen 2007 saakka Bédié tuki yleensä presidentti Laurent Gbagboa.

Bédié osallistui Norsunluurannikon demokraattisen puolueen ehdokkaana vuoden 2010 presidentinvaaleihin, mutta jäi 25 prosentin ääniosuudellaan kolmanneksi Gbagbon ja Alassane Ouattaran jälkeen. Hän tuki vaalien toisella kierroksella Ouattaraa, jonka valinta vahvistettiin lopulta huhtikuussa 2011. Vuoden 2020 presidentinvaaleissa Bédié sai 1,7 prosenttia äänistä.

Lähteet

Norsunluurannikon presidentit
Vuonna 1934 syntyneet
Elävät henkilöt
Didier Rimaud

Didier Rimaud (6. elokuuta 1922, Carnac, Morbihan, Brittany, Ranska - 24. joulukuuta 2002,  Lyon, Ranska) oli ranskalainen jesuiitta, säveltäjä ja runoilija. 

Rimaud aloitti opiskelunsa Lyonissa ja liittyi Jesuiittajärjestöön 1941. Hän jatkoi klassisten tieteiden ja filosofian opintojaan ja vihittiin papiksi 1955. Hän opetti korkeakouluissa Ranskassa ennen kuin hänet nimitettiin "Centre National de Pastorale Liturgiqueen" (Katolisen kirkon Ranskalssa liturgisen elämän kehittämiskeskus) vuonna 1950. Siellä hän osallistui uusien ranskankielisen messun tekstien kääntämiseen ja liturgisen elämän kehittämiseen etenkin Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen jälkeen.

Yksi hänen kirjoittamansa teksti "Ouvrez vos cœurs au Souffle de Dieu" (Avatkaa sydämenne Jumalan kuiskaukselle) joka sisältyi vihkoon nimeltä ”Au Souffle de Dieu”, on Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa virsi 476 "Gud, när du andas över vår jord". Virren on Rimaudin laulun pohjalta muokannut Anders  Frostenson 1974. Ruotsin kirkon virsikirjassa se on Anna-Maija Raittilan 1999 kääntämä "Herra, kun hiljaa henkäät yli maan."

Virren sävelmä on ranskalaisen jesuiitan Joseph Gelineaun sävellys. Hän oli psalmilaulun ja hengellisen laulun uudistaja Ranskassa.

Lähteet 

 Vuonna 1922 syntyneet
 Vuonna 2003 kuolleet
 Virsirunoilijat 
 Ranskalaiset henkilöt

Jesuiitat
Aarne Jaatinen

Aarne Jaatinen (1. lokakuuta 1895 Joensuu – 1944) oli suomalainen näyttelijä.

Ura 
Jaatisen vanhemmat olivat työmies Juho Jaatinen ja Anna Pirhonen. Hän aloitti näyttelijän uransa 1918 Evert Suonion kiertueessa ja jatkoi kiertuenäyttelijänä. Jaatinen siirtyi vakinaiseksi näyttelijäksi Porin Työväen Teatteriin 1923, ja liittyi vielä samana vuonna Tampereen Työväen Teatteriin.

Jaatisen näyttämötehtäviin lukeutuu muun muassa Juhani Fleming (Daniel Hjort), Ismael (Synti), Eelis (Uskottomuus), Kaarle (Kaksi kuningatarta), Nekljudow (Ylösnousemus), Turkka (Tukkijoella), Welle (Villikissa), Armand Duvall (Kamelianainen) ja Simeoni (Seitsemän veljestä).

Jaatinen näytteli sivuosia neljässä suomalaisessa elokuvassa 1930- ja 1940-luvuilla. Elokuvassa Isoviha (1939) hänellä on pappilan rengin osa, kadonneessa elokuvassa Simo Hurtta (1940) hänellä on henkikirjuri Arnkilin osa, komediassa Poikamies-pappa (1941) hänen taidekauppiaan rooliaan ei ole kreditoitu ja melodraamassa Katariina ja Munkkiniemen kreivi (1943) hänen lääkärin roolinsa on niin ikään kreditoimaton.

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset näyttelijät
Vuonna 1895 syntyneet
Vuonna 1944 kuolleet
Mieheni vaimo

Mieheni vaimo on suomalainen television draamasarja vuodelta 2022. Sen on ohjannut Inari Niemi ja pääkäsikirjoittanut Juuli Niemi. Sarja kertoo suomalaisesta ja virolaisesta naisesta (Pirjo Lonka ja Sara Soulié), jotka saavat tietää eläneensä vuosia suhteessa saman miehen, kaksoiselämää viettäneen ja yllättäen kuolleen suomalaisen tekstiiliyrittäjän (Kristo Salminen) kanssa. Mies oli myös molempien naisten lasten, suomalaisen lukiolaispojan (Bruno Baer) ja virolaisen alakoulutytön (Ella Kangas) isä.

Vastaanotto
Laura Kytölä kiitteli Helsingin Sanomissa sitä, ettei sarjaa ole rakennettu yhä useampien paljastusten tai syyllisten etsinnän varaan: ”Pettäjämiehen ajatuksenkulun ja menneen kaksoiselämän kaivamisen sijasta sarja keskittyy kuvaamaan kohtalon toisiinsa kahlitsemien naisten suhdetta ja sitä, miten ja millä ehdoin elämä voi jatkua.” Toisaalta Kytölä koki hieman turhauttavana, ettei sarjassa kunnolla selitetty, miten miehen kaksoiselämä oli niin pitkään mahdollista. Sarja suhtautuu hänen mielestään myötätunnolla kaikkiin hahmoihinsa, mutta tapahtumien intensiteetti alkaa ylipitkän sarjan loppujaksoissa hieman laskea.

Rooleissa

Lähteet

Aiheesta muualla
Kaikki jaksot katsottavissa Yle Areenassa

2020-luvun televisiosarjat
Suomalaiset draamasarjat
Corban Knight

Corban Knight (s. 10. syyskuuta 1990 Oliver, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän edustaa kaudella 2021–2022 KHL-seura Avangard Omskia. Knight on pelannut urallaan 52 NHL-ottelua.

Ura

Seuraura 
Knight edusti juniorina AMHL:n UFA Bisonsia ja AJHL:n Okotoks Oilersia. Kaudella 2008–2009 hän voitti Oilersin sisäisen pistepörssin tehopisteillä 34+38=72. Kaudeksi 2009–2010 Knight siirtyi NCAA:n yliopistosarjaan, jossa hän pelasi Pohjois-Dakotan yliopistossa kauteen 2012–2013 asti.

Florida Panthers varasi Knightin viidennellä kierroksella 135. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2009. Tästä huolimatta hän siirtyi kaudeksi 2013–2014 Calgary Flamesin farmijoukkueeseen, AHL-sarjan Abbotsford Heatiin. Knight pääsi pelaamaan kauden aikana myös seitsemän NHL-ottelua Calgaryn paidassa ja teki niissä yhden maalin.

Kaudella 2014–2015 Knight pelasi 22 AHL-ottelua Calgaryn uudessa farmijoukkueessa Adirondack Flamesissa ja kaksi NHL-ottelua Calgaryn joukkueessa, kunnes Calgary kauppasi hänet tammikuussa 2015 takaisin Knightin taannoin varanneeseen Florida Panthersiin. NHL-kaudella 2015–2016 Knight teki tehopisteet 2+5=7 pelaamassaan 20 ottelussa. Osan kaudesta hän pelasi myös AHL:ssä Floridan farmijoukkue Portland Piratesissa.

Knight siirtyi syyskuussa 2016 Philadelphia Flyersin farmijoukkue Lehigh Valley Phantomsiin, jossa hän pelasi seuraavat kaksi kautta. Kaudella 2018–2019 Knight edusti Philadelphian NHL-joukkuetta 23 ottelussa, joissa hän teki tehopisteet 1+3=4.

Kaudeksi 2019–2020 Knight siirtyi pelaamaan ensimmäistä kertaa Pohjois-Amerikan ulkopuolelle, kun hän allekirjoitti yksivuotisen sopimuksen kazakstanilaisen KHL-seura Barys Nur-Sultanin kanssa. Knight teki runkosarjassa tehopisteet 20+20=40, joilla hän voitti joukkueen sisäisen pistepörssin ja sijoittui koko KHL:n pistepörssissä 24:nneksi.

Knight siirtyi kaudeksi 2020–2021 kaksivuotisella sopimuksella Avangard Omskiin. Hän teki runkosarjassa tehopisteet 18+22=40 ja oli pistepörssin 26:s. Pudotuspeleissä Knight teki tehot 5+11=16 ja voitti kauden päätteeksi Avangardin mukana KHL:n mestaruuden eli Gagarin Cupin.

Maajoukkueura 
Knight edusti Kanadaa Pekingin talviolympialaisissa 2022, joissa hän pelasi viisi ottelua tehopistein 2+1=3. Joulukuussa 2021 Knight pelasi kolme EHT-ottelua tehopistein 0+2=2, kun Kanada osallistui Channel One Cupiin.

Tilastot 
Lähde:

Lähteet

Aiheesta muualla 

 

Kanadalaiset jääkiekkoilijat
Florida Panthersin varaamat pelaajat
Vuonna 1990 syntyneet
Elävät henkilöt
Oili Jaatinen

Oili Jaatinen (21. tammikuuta 1899 Ilmajoki – ?) oli suomalainen näyttelijä.

Ura 
Jaatisen vanhemmat olivat muurari Juho Laine ja Sanni Uppa. Hän näytteli jo lapsena, ja aloitti varsinaisen uransa Vaasassa seuranäyttämöllä 1915. Jaatinen liittyi Vaasan Työväen Teatteriin 1917, minkä jälkeen hän oli kiertueilla kaksi vuotta. Vuosina 1921–1923 hän näytteli Porin Työväen Teatterissa ja vuodesta 1923 Tampereen Työväen Teatterissa.

Jaatisen näyttämötehtäviin lukeutuu muun muassa Sigrid Stålarm (Daniel Hjort), Kaarin (Uskottomuus), Bianca-Maria (Kaksi kuningatarta), Katjuša (Ylösnousemus), Katri (Tukkijoella), Maija (Pohjalaisia), Marguerite Gautier (Kamelianainen), Cyprienne (Erotaan pois) ja Nora (Nukkekoti) sekä Elinan surman ja Neiti Julien nimiosat.

Jaatinen näytteli sivurooleja muun muassa elokuvissa Poikamies-pappa (1941), Oi, aika vanha, kultainen...! (1942), Salainen ase (1943) ja Vaivaisukon morsian (1944).

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset näyttelijät
Vuonna 1899 syntyneet
Kuolinvuosi puuttuu
Ruusuturrinappi

Ruusuturrinappi (Iliamna remota) on malvakasvien (Malvaceae) heimoon ja turrinappien (Iliamna) sukuun kuuluva kasvilaji.

Ruusuturrinapin mättäinä kasvavat varret ovat kasvutavaltaan pystyjä ja voivat kasvaa 120–180 senttimetriä korkeiksi. Lehdet ovat seitsemänliuskaisia, hieman vaahteroiden lehtiä muistuttavia ja halkaisijaltaan enintään 15 cm. Kukat kehittyvät tähkämäisiin kukintoihin. Kukat ovat viisiterälehtisiä ja halkaisijaltaan enintään 6,5 cm muistuttaen ulkonäöltään malvojen kukkia. Kukat ovat yleisväritykseltään vaaleanpunertavia tai sinertävänpunertavia, mutta keskustasta lähes valkoisia. Ruusuturrinappi kukkii alkukesällä ja kukinnan jälkeen kehittyvät palkoja muistuttavat hedelmät.

Ruusuturrinappi on löydetty ensimmäisen kerran vuonna 1872 Langham Islandilta, joka on soraikkoinen saari Kankakee-joessa lähellä Altorfia Illinois'ssa. Ruusuturrinappi kasvaa yhä tuolla paikalla, eikä sen tunneta kasvavan luontaisena missään muualla maailmassa. Niinpä ruusuturrinappi on yksi harvinaisimmista Amerikan luontaisista kasvilajeista.

Ruusuturrinappia voi kasvattaa koristekasvina, mutta sitä on hyvin hankalaa löytää mistään myytävänä. Ruusuturrinappi kasvaa helposti keskiravinteisessa, keskikosteassa ja hyvin vettä läpäisevässä maaperässä täydessä auringon valossa tai puolivarjossa.

Lähteet 
 Missouri Botanical Garden: Iliamna remota

Aiheesta muualla 
 Suomen Lajitietokeskus: Ruusuturrinappi (Iliamna remota)
 Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Iliamna remota 
 Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Iliamna remota 
 Flora of North America: Iliamna remota 

Malvakasvit
Kurpitsa (pommi)

Kurpitsa (engl. Pumpkin) oli yhdysvaltalaisen raskaan, omamassaltaan 5 340 kg lentopommin nimitys. Sitä on kuvailtu myös korttelipommina (engl. Blockbuster). Pommin räjähde oli konventionaalinen eli perinteinen räjähde, jossa oli Composition B:ta (RDX/TNT) 2 900 kg. Läpimitta oli 152 cm sekä pituus 3,25 m.

Tämä asetyyppi kehiteltiin Manhattan-projektin puitteissa, ja eräs sen kehityksestä vastanneista oli kommodori William S. Parsons. Kurpitsa -pommi saapui käyttöön vuonna 1945, sen muotoilu oli Fat Man:ia noudattava. Pommeja valmistettiin 486 kappaletta. 49 pommia pudotettiin 14 kohteeseen, ja 1 pommi jouduttiin tiputtamaan mereen - koska pommituskone kohtasi teknisiä vaikeuksia. Harjoituspommeja pudotettiin ainakin Salton Sea:n harjoitusalueelle, jota käytettiin maalialueena.

Pommin eräs keskeinen merkitys oli toimia harjoitteina itse ydinpommituksille, joita operoi 509. raskas erityispommitusrykmentti. Rotan saarta, joka sijaitsi Tinianin lähettyvillä: pommitettiin esimerkiksi tämän tyypin pommeilla. Useat Silverplate-projektin Boeing B-29 Superfortress -koneet lensivät yhden pommin pommitushyökkäyksiä eri kohteisiin Japanin saarille, juuri ennen atomipommien pudottamisia. Näitä lensi myös, vielä tuolloin nimeämätön kone Enola Gay. Osa pommien pudotuksista tapahtui tutkan varassa, mutta suuri osa visuaalisen tähtäyksen avulla: mikä oli ensisijainen tähtäysmenetelmä. Kurpitsa-pommitukset päättyivät 14. elokuuta 1945.

Amerikkalaisilla ei ollut ennestään kokemusta tämän kokoluokan raskaista pommeista, taikka niiden kiinnityksestä (ns. pommikoukut) eli käsittelyn metodeista. He lähettivät edustajiaan, kuten Kermit K. Beahanin Britanniaan. RAF:n 617. Pommituslaivueen "Dambusters" Avro Lancaster- pommikoneissa käyttämä, raskaita pommeja varten oleva pommikoukku: se kopioitiin rakenne-piirustuksineen Silverplate-projektia varten.

Kurpitsa-tehtäviin liitetyt B-29 -tyypin koneet sekä miehistöjen tunnukset

Lähteet

 Thomas, Gordon & Witts, Max Morgan: Enola Gay – pommikone Hiroshiman yllä. WSOY, 1981. Alkuteos 1977. ISBN 951-0-10695-X.
 Campbell, Richard H. (2005). The Silverplate Bombers: A History and Registry of the Enola Gay and Other B-29s Configured to Carry Atomic Bombs. Jefferson, North Carolina: McFarland & Company. ISBN 0-7864-2139-8.

Aiheesta muualla
https://military-history.fandom.com/wiki/Pumpkin_bomb

Hiroshiman ja Nagasakin pommitukset
Lentopommit
Mammuttiheinä

Mammuttiheinä (Miscanthus sacchariflorus, lajinimen mukaan "sokeriruo'onkukkainen") on monivuotinen isokokoinen norsunheinien suvun heinälaji, joka on kotoisin Itä-Aasiasta. Lajia esiintyy Kiinan itäosassa, Koreassa, Japanissa ja Venäjän Kaukoidässä. Se kasvaa lisäksi tulokaslajina joissain Euroopan maissa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Mammuttiheinää viljellään myös koristeheinänä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Suomen Lajitietokeskus: Mammuttiheinä – Miscanthus sacchariflorus

Norsunheinät
KyivNotKiev

KyivNotKiev on Ukrainan ulkoministeriön aloittama internet-kampanja. Sen tavoitteena on edistää Kyiv-translitteraation käyttöä Kiev-translitteraation sijaan etupäässä englanninkielisessä mediassa. Jälkimmäinen on Ukrainan pääkaupungin venäjänkielisen nimen muoto ja Ukrainan tavoite on lisätä nimenomaan kotoperäisen Kyiv-muodon käyttöä. Kampanja sai alkunsa vuonna 2018.

Taustaa 
Kiovan nimi on ukrainaksi Київ (Kyjiv eli Kyiv) ja venäjäksi Киев (Kijev eli Kiev). Ukrainan ja Venäjän välien kiristyttyä Ukrainassa on pyritty eroon venäjän kielen käytöstä julkisissa sekä kansainvälisissä yhteyksissä.

Ukrainassa pyritään edistämään ukrainan kielen, joka on maan ainoa virallinen kieli, käyttöä venäjän sijaan, ja Kiev-muodon käyttö nähdään venäjän kielen käyttönä. Kiev-muoto on myös ollut yleisessä käytössä Ukrainan venäläistämisaikoina, jotka alkoivat maan ollessa osa Venäjän keisarikuntaa ja jatkuivat myös Neuvostoliiton aikana.

Käytäntö 
Yhdysvallat ilmoitti ottavansa Kyiv-muodon käyttöön virallisissa yhteyksissä heinäkuussa 2019. Translitterointi virallistettiin Yhdysvalloissa jo vuonna 2006.

Englanninkielinen Wikipedia otti Kyiv-muodon käyttöön syyskuussa 2020.

Kyiv-muodon ovat ottaneet käyttöön myös muiden muassa BBC, The Economist, Financial Times, The Telegraph, Associated Press, The Washington Post, The Wall Street Journal ja The New York Times.

Lähteet 

Internet-ilmiöt
Kiova
Ukrainan ulkopolitiikka
Sade (Nopsajalan albumi)

Sade on Nopsajalan kuudes pitkäsoitto, joka julkaistiin 16. lokakuuta 2020.

Kappaleet

Lähteet 

Nopsajalan albumit
Vuoden 2020 albumit
Pitkälampi

Pitkälampi voi tarkoittaa seuraavia:

 Pitkälampi, lampi Heinolan Ahvenistossa
 Pitkälampi, lampi Heinolan Myllykylässä
 Pitkälampi, lampi Hirvensalmen Kerolla
 Pitkälampi, lampi Hirvensalmen Merrasmäellä
 Pitkälampi, lampi Hirvensalmen Pöyryssä
 Pitkälampi, lampi Ikaalisissa
 Pitkälampi, lampi Kangasniemellä
 Pitkälampi, lampi Keuruun Huhkonperällä
 Pitkälampi, lampi Keuruun Pyörkkilänperällä
 Pitkälampi, lampi Kouvolan Ansalahdessa
 Pitkälampi, lampi Kouvolan Hiilloksensalmella
 Pitkälampi, eteläisempi lampi Kouvolan Kuismassa
 Pitkälampi, pohjoisempi lampi Kouvolan Kuismassa
 Pitkälampi, lampi Kouvolan Rasilla
 Pitkälampi, lampi Kouvolan Tirvassa
 Pitkälampi, lampi Kouvolan Uudessakylässä
 Pitkälampi, lampi Mikkelin Kolonkylässä
 Pitkälampi, lampi Mikkelin Nykäsenkylässä
 Pitkälampi, lampi Mäntyharjun Vekaranjärvellä
 Pitkälampi, lampi Mäntyharjun Haimissa
 Pitkälampi, lampi Mäntyharjun Kinnissä
 Pitkälampi, lampi Mäntyharjun Nuolniemessä
 Pitkälampi, eteläisempi lampi Mäntyharjussa Repoveden kansallispuistossa
 Pitkälampi, pohjoisempi lampi Mäntyharjussa Repoveden kansallispuistossa
 Pitkälampi, lampi Mäntyharjun Voikoskella
 Pitkälampi, lampi Pertunmaalla
 Pitkälampi, lampi Viitasaarella
 Pitkälampi, lampi Äänekoskella
 Ala-Pitkälampi, lampi Kouvolassa
 Ylä-Pitkälampi, lampi Kouvolassa.

Katso myös 

 Pitkälammi
Toinen mies (elokuva)

Toinen mies on suomalainen draama- ja jännityselokuva, joka saa ensi-iltansa huhtikuussa 2022. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Tony Heino. Elokuvaa on kuvattu Lappajärvellä, Alajärvellä ja Helsingissä.

Juoni 
Ylempää keskiluokkaa edustavat Tommi ja Jaana ovat ajautumassa parisuhdekriisiin kahdeksan vuoden avoliiton jälkeen. Mies haluaisi naimisiin, mutta nainen väistää aihetta, on jatkuvasti matkoilla ulkomailla eikä halua pitää yhteyttä edes puhelimitse. Tommi alkaa epäillä Jaanaa uskottomuudesta, ja epäilyt kasvavat lähes vainoharhaiseksi pakkomielteeksi.

Rooleissa

Tuotanto 
Kuvauspaikkoina toimineiden Lappajärven ja Alajärven kunnat ovat rahoittaneet elokuvaa kumpikin 6 700 eurolla, ja kunnanjohtajat Sami Alasara ja  Vesa Koivunen näyttelevät elokuvassa pienet roolit. Myös Vimpeliltä haettiin samansuuruista summaa, mutta kunta ei lähtenyt mukaan rahoitukseen eikä siellä siksi tehty kuvauksia. Suomen elokuvasäätiöltä hankkeeseen ei ole haettu tukea.

Vastaanotto 
 

Sanoma-konsernin lehdissä Pertti Avola moittii Toista miestä vertaamalla sitä Claude Chabrolin porvarillisiin perhedraamoihin: ”Ero on siinä, että kun Chabrol pääsi aihepiirissä syvälle ihon alle, luotaa Heino korkeintaan puolen millin syvyyteen.” Avolan mielestä elokuva etenee vetämättömästi ja muistuttaa teknisessä vaatimattomuudessaan entisajan huonoa tv-elokuvaa. Hänestä tarina kyselee koko ajan mitä tapahtuu eikä sitä miksi näin tapahtuu: ”Kysymyksenasettelun pulma korostuu elokuvan loppuratkaisussa, jossa rakennetaan pelkän yllätyksen varaan, eikä lainkaan pohjusteta, saati pohdita sitä, miksi yksi päähenkilöistä on vuosien ajan toiminut kuten on. Tämän kautta Toisen miehen naiskuva on myös hieman epäilyttävä.” Valopilkkuna Avola näkee Heikki Kinnusen rennon psykiatrihahmon.

Episodi-lehden toimittaja Hannu Liekso kritisoi erityisesti elokuvan käsikirjoitusta ja teknistä toteutusta. 

Kriitikko Marko Kilpilampi kirjoitti Kulttuuritähdet-sivustolla, etteivät tutut näyttelijät pelasta tätä elokuvaa vaikka parhaansa tekevätkin. Hänestä keskeneräinen käsikirjoitus ei lainkaan toimi siinä, missä TV 1:llä vähän aiemmin nähty samoja teemoja käsittelevä minisarja Mieheni vaimo onnistuu täydellisesti.

Filminurkka arvioi, että ”paremmalla toteutuksella tästä olisi voinut kehkeytyä ihan kelpo leffa.” 

Järviseudun Sanomat antoi elokuvalle positiivisen arvion pitäen sitä hyvänä esikoisohjauksena.

Avausviikonloppuna elokuva keräsi viidessä salissa 69 katsojaa. Elokuvateatterilevityksessä se keräsi kaiken kaikkiaan 214 katsojaa.

Lähteet 

Vuoden 2022 suomalaiset elokuvat
Suomalaiset draamaelokuvat
Suomalaiset jännityselokuvat
Christoph Karl Ludwig von Pfeil

Christoph (Christian) Karl Ludwig  von Pfeil (20. tammikuuta 1712, Grünstadt, Saksa - 14. helmikuuta 1784) oli saksalainen juristi, salaneuvos,  ministeri, kirjailija ja virsirunoilija.

Von Pfeil opiskeli Hallen  ja Tübingenin yliopistoissa oikeustedettä. 1732 hänet niitettiin lähetystösihteeriksi Regensburgiin, oikeus- ja hallintoneuvokseksi Stuttgartissa ja lopulta hänet nimitettiin salanevokseksi. 1763 hän vetäytyi eläkkeelle omistamaansa kartanoon Crailsheimin lähellä. Preussin hallitsija Frederik Suuri nimitti hänet ministeriksi ja suurlähettilääksi. Keisari Josef II antoi hänelle paronin arvon.

von Pfeil oli pietismin ajatusten tukija. Hän kirjoitti ensimmäiset virtensä 1730. Hän oli yksi tuotteliaimmista saksalaissta virsirunoilijoista, hänen painettuja virsiään on noin 950. Hän julkaisi useita virsi- ja runokokelmia, kuten  "Lieder von der offenbarten Herrlichkeit und Zukcunft des Herrn, Esslingen", 1741, "Evangelisches Gesangbuch, Memmingen" 1782 ja "Evangelische Glaubens-und Herzens-gesänge", 1783. 

Hänen virsiään ei ole nykyään juurikaan saksankielisissä virsikirjoissa. Joitakin niistä on kuitenkin käytössä englanninkielisinä käännöksinä.  Yksi hänen kirjoittamansa virsi "Wohl einem Haus, da Jesus Christ" vuodelta 1782  on Ruotsin kirkon virsikirjassa. Virren alaotsikkona oli sen ilmestyessä teksti ”Rakastettava kuva perheestä, jossa palvellaan Herraa”. Se on virsi 294 "Välsinga, Herre, alla dem". (Ruots. Johan A. Eklund 1911, Jan Arvid Hellström 1983). Virren suomenkielinen käännös "Nyt siunausta, Herra, suo" on Niilo Rauhalan tekemä 1997. Se on myös Siionin laulut -kirjassa laulu 151.

Lähteet 

 Vuonna 1712 syntyneet
 Vuonna 1784 kuolleet
 Saksalaiset henkilöt
 Saksalaiset virsirunoilijat

Saksalaiset aateliset
Arno Pötzsch

Arno Pötzsch (23. marraskuuta 1900, Leipzig, Saksa - 19. huhtikuuta 1956 Cuxhaven, Saksa) oli saksalainen evankelinen pappi ja virsirunoilija.

Pötzch aloitti opiskelunsa Bauzeninssa valmistuakseen opettajaksi. Hän työskenteli ensimmäisen maailmansodan aikana kranaattitehtaalla ja palveli laivastossa. Sodan päätyttyä hän sai turvapaikan Herrnhutista, työskenteli opettajana ja opiskekeli 1925-1927 lähetysseminaarissa. Hän kouluttautui sosiaalityöntekijäksi ja aloitti lopulta vuonna 1930 teologian opinnot Leipzigin yliopiston teologisessa tiedekunnassa. Vuonna 1935 hän valmistui papiksi ja 1938 hänestä tuli laivaston pappi Cuxhavenissa ja Helgolandilla. Hän hautasi kuolleita, hoiti menehtyneitä, tuki haavoittuneita ja vankeja, sekä saattoi teloitettavaksi tuomittuja heidän viimeisellä matkallaan. Hän toimi myös laivaston pappina Haagissa. Hän joutui ristiriitaan vakaumuksensa ja häneltä odotettujen velvollisuuksien välillä. Sodan päätyttyä hän toimi seurakuntapappina Cuxhavenissa. 

Hän on kirjoittanut muutamia kirjoja sodan aikaisista kokemuksistaan. Hänen kirjoittamiaan runoja ja virsiä on julkaistu useissa saksalaisissa laulukirjoissa. Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa on yksi hänen kirjoittamansa virsi "Meinem Gott gerhört die Welt" vuosita 1934/-49. Se on virsi 308 "När jag lever har jag dig". (Ruots. Anders Frostenson 1977). Ruotsin kirkon virsikirjassa se on Anna-Maija Raittilan kääntämänä  "Sinä olet suojani".

Lähteet 

 Vuonna 1900 syntyneet
 Vuonna 1956 kuolleet
 Saksalaiset henkilöt
 Saksalaiset virsirunoilijat
 Saksalaiset papit
Kilpilampi (Äänekoski, Ruuttupohja)

Kilpilampi  on Keski-Suomessa Äänekoskella  Ruuttupohjan lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 290 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 32 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys on 2,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 153,6 metriä mpy.

Lähteet 

Keiteleen keskiosan alue
Äänekosken järvet
Botin luomat artikkelit
Ahveninen (Kannonkoski, Vuorijärvi)

Ahveninen  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa ja Äänekoskella Ispohjan lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 210 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 70 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 5,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Iisjoen valuma-alueeseen (14.422) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 177,5 metriä mpy.

Lähteet 

Keiteleen keskiosan alue
Kannonkosken järvet
Äänekosken järvet
Botin luomat artikkelit
Haukilampi (Viitasaari, kirkonkylä)

Haukilampi  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Viitasaaren kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 410 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen pohjoisosan alueella (14.43), jonka Ylä-Keiteleen lähi-alueeseen (14.431) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy.

Lähteet 

Keiteleen pohjoisosan alue
Viitasaaren järvet
Botin luomat artikkelit
Terelampi

Terelampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa ja Viitasaarella Terelän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 810 metriä pitkä, 810 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 31 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 1,47 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00147 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,7 metriä ja suurin syvyys on 8,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen pohjoisosan alueella (14.43), jonka Terelammen valuma-alueeseen (14.435) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,4 metriä mpy.

Lähteet 

Keiteleen pohjoisosan alue
Kannonkosken järvet
Viitasaaren järvet
Botin luomat artikkelit
Junninlampi

Junninlampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Käräjämäen lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 270 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 67 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 4,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,9 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Luomajärvi (Kannonkoski)

Luomajärvi tai Iso Luomajärvi on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Hetoperän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 41 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,61 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00161 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys on 8,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,8 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Ahvenlampi (Kannonkoski)

Ahvenlampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Vuoskosken lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 340 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 26 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys on 2,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,9 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Salakkolampi (Kannonkoski)

Salakkolampi tai Salkkolampi on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Vuoskosken lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 210 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 54 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,1 metriä ja suurin syvyys on 4,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,7 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Haapalampi (Kannonkoski)

Haapalampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Vuoskosken lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 230 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 19 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 2,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,1 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Kalajärvi (Kannonkoski)

Kalajärvi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Vuoskosken lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on 540 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 60 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 2,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,9 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Töyrilampi (Kannonkoski)

Töyrilampi tai Teerilampi on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Vuoskosken lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 440 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 366 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 8,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 165,5 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Koiralampi (Kannonkoski)

Koiralampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Vuoskosken lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 320 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 53 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 4,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,5 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Kortelampi (Kannonkoski, Lokakylä)

Kortelampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Lokakylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 340 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 22 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 2,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Koivukoskensuvanto

Koivukoskensuvanto  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Kämärin lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 104 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 4,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,2 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Partasuvanto

Partasuvanto  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Kämärin lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on 940 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 72 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 3,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Saarikoskensuvanto

Saarikoskensuvanto  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Kämärin lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on 310 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 66 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 5,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,6 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Kangaslampi (Kannonkoski)

Kangaslampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Kämärin lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 440 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 86 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys on 2,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,9 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Pienijärvi (Kannonkoski)

Pienijärvi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Kämärin lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on 650 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 452 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 10,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,8 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Koivujärvi (Kannonkoski)

Koivujärvi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Terelän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 75 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 4,05 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00405 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,4 metriä ja suurin syvyys on 17,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,7 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Vihtalampi (Kannonkoski)

Vihtalampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Rytyperän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 500 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 96 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 2,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Koroslampi (Kannonkoski)

Koroslampi tai Korroslampi on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Rytyperän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 420 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 45 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 3,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,3 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Pässilampi (Kannonkoski)

Pässilampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Rytyperän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 310 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 26 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys on 2,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,3 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Kotilampi (Kannonkoski)

Kotilampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Alamaan lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 1,0 kilometriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 17,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 572 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 9,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Kotalampi (Kannonkoski)

Kotalampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Alamaan lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 310 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 68 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 5,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,5 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Valkeajärvi (Kannonkoski)

Valkeajärvi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Alamaan lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on 240 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 23 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 2,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 173,5 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Salmijärvi (Kannonkoski)

Salmijärvi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Alamaan lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on 320 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 132 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 3,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 183,2 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Valkeinen (Kannonkoski)

Valkeinen  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Alamaan lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 230 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 89 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 9,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 185,5 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Kaakkonen (Kannonkoski)

Kaakkonen  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Alamaan lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 320 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 61 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 5,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 175,7 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Pieni Luomajärvi

Pieni Luomajärvi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Hetoperän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on 390 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 8 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 0,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Pudasjärven alueeseen (14.442) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,6 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Pitkäjärvi (Kannonkoski, Pitkäjärvi)

Pitkäjärvi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Pitkäjärven lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on 2,8 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 54 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,23 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00323 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 6,0 metriä ja suurin syvyys on 20,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Pudasjärven alueeseen (14.442) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,5 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Mustalampi (Kannonkoski, Pitkäjärvi)

Mustalampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Pitkäjärven lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 250 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 173 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 5,5 metriä ja suurin syvyys on 9,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Pudasjärven alueeseen (14.442) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 172,9 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Hoikkalampi (Kannonkoski)

Hoikkalampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Mannilankylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 390 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 48 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,7 metriä ja suurin syvyys on 6,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Pudasjärven alueeseen (14.442) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 180,2 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit
Iso Ahvenlampi (Kannonkoski)

Iso Ahvenlampi  on Keski-Suomessa Kannonkoskessa  Pitkäjärven lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on 640 metriä pitkä, 360 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 208 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 3,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Pudasjärven alueeseen (14.442) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 184,7 metriä mpy.

Lähteet 

Kivijärven–Vuosjärven alue
Kannonkosken järvet
Botin luomat artikkelit