Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus

Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (lyhenne ARA, ) on Suomen ympäristöministeriön hallinonalaan kuuluva virasto, joka vastaa valtion asuntopolitiikan toimeenpanosta.

ARAn tehtäviin kuuluu asumiseen ja rakentamiseen liittyvien avustusten, tukien ja takausten myöntäminen. Lisäksi ARA ohjaa ja valvoo ARA-asuntokannan käyttöä sekä on mukana asumisen kehittämiseen ja asuntomarkkinoiden asiantuntijuuteen liittyvissä hankkeissa. ARA kerää, analysoi ja välittää tietoa asuntomarkkinoista ja ylläpitää alan verkko- ja tietopalveluita. ARAn toiminta-ajatuksena on edistää ekologisesti kestävää, laadukasta ja kohtuuhintaista asumista kaikille.

Historia
1940-luvun lopulla jatkosodan jälkeen perustettiin Arava-järjestelmä, jonka kautta valtio rahoitti asuntorakentamista. Vuonna 1966 Aravan tehtävät siirtyivät Asuntohallitukselle ja sen lakkauttamisen myötä vuonna 1993 Valtion asuntorahastolle.

Nykyiseen muotoonsa ARA perustettiin 1. tammikuuta vuonna 2008. Viimeisimmän virastouudistuksen myötä ARA siirtyi valtion Asuntorahoituksen lainapainotteisesta toiminnasta rakennusalan kehitystoimintaa ja tiedottamista tukevaksi organisaatioksi. ARA siirrettiin valtionhallinnon hajasijoitusohjelmassa vuonna 2005 tehdyllä päätöksellä Lahteen 1. heinäkuuta 2008. Aikaisemmin virasto toimi Helsingin Pasilassa.

Tehtävät ja toiminta
ARAn tehtäviin kuuluu: 
 kestävän, laadukkaan ja kohtuuhintaisen asumisen kehittäminen
 pieni- ja keskituloisten kotitalouksien sekä erityisryhmien asunto-olojen parantaminen
 yleishyödyllisten asuntoyhteisöjen ja ARA-asuntokannan käytön ohjaus ja valvonta 
 olemassa olevan asuntokannan ja asuinympäristöjen kehittäminen
 asunto-oloja koskevan kehittämistoiminnan ja tutkimuksen edistäminen, hyödyntäminen ja välittäminen
 asuntomarkkinatiedon keruu, analysointi ja välitys
 energiatodistusrekisterin (rekisteri pätevöityneistä energiatodistusten laatijoista) ylläpito
 korjausavustusten myöntäminen.

Lainoitus ja avustukset
Suomen noin 3,1 miljoonasta asunnosta joka kolmas on rakennettu valtion arava- tai korkotukilainalla. Valtion tuella rakennettuja vuokra-asuntoja (ns. ARA-vuokra-asuntoja) on noin 355 000. ARA-asuntokanta koostuu korkotuki- tai aravalainoitetuista vuokra-asunnoista, asumisoikeusasunnoista sekä osaomistusasunnoista. Valtion tukemia asuntoja omistavat kunnat, kuntayhtymät, muut julkisyhteisöt sekä yleishyödylliset yhteisöt ja niiden välittömässä omistuksessa olevat tytäryhtiöt.

ARA myöntää korkotukilainoja vuokra- ja asumisoikeusasuntojen uudisrakentamiseen ja perusparannushankkeisiin sekä asuntojen hankintaan. ARA myöntää myös takauslainoja vuokratalojen rakentamiseen. 

Lainaa voi saada:
 kunta tai muu julkisyhteisö
 ARAn nimeämä yleishyödyllinen yhteisö
 edellä mainittujen yhteisöjen tosiasiallisesti omistama osakeyhtiö.
Aikaisemmin ARA myönsi korkotukilainoja omakotitalon rakentamiseen tai perusparantamiseen sekä omakotitalon tai osakeasunnon hankintaan myös yksityishenkilöille.

ARA myöntää valtion varoista erilaisia asumiseen ja rakentamiseen liittyviä avustuksia, joilla korjataan asuntokantaa, parannetaan asuinoloja tai asuinrakennuksen kuntoa tai energiatehokkuutta. Avustuksia myönnetään eri kohderyhmille. 

ARA myöntää mm. seuraavia avustuksia: 
 avustus asumisneuvojatoimintaan
 erityisryhmien investointiavustus
 infra-avustus kunnallistekniikan rakentamiseen 2020-2022 MAL-sopimuksen tehneille kunnille
 purkuavustus
avustus sähköautojen latausinfran rakentamiseen (taloyhtiöt)
 Korjausavustukset:
 korjausavustus ikääntyneiden ja vammaisten asuntoihin
 esteettömyysavustus taloyhtiöille
 hissiavustus hissin asentamiseen ennestään hissittömään kerrostaloon (taloyhtiöille)
avustus kuntotutkimukseen ja perusparannuksen suunnitteluun asuinrakennuksiin, joissa epäillään olevan tai on tutkimuksella todettu sisäilmaongelma tai kosteus- ja mikrobivaurio
energia-avustus henkilöasiakkaille, taloyhtiöille ja ns. ARA-asuntoja omistaville yhteisöille (2020-2022).

Julkaisut
 ARAn uutiskirje
 ARA-viesti: asiakaslehti (ilmestyy kaksi kertaa vuodessa)

 Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen raportteja -julkaisusarja: erilaisia selvityksiä ja raportteja ARAn toimialaan liittyvistä aiheista ja kehittämistoimintahankkeista.
 Tilastojulkaisut: Asuntomarkkinakatsaukset 2-3 krt/v, tilastoselvitykset ARA-tuotannosta (1krt/v), ARA-asuntokannasta (1krt/v), myönnetyistä korjausavustuksista, ARA-tuotannon rakennuttajista ja rakentajista ja asunnottomuudesta Suomessa (1krt/v); tilastotietoa, ARAn myöntämistä tuista ja avustuksista, rakennusten energiatehokkuusluokista sekä kuntakohtaisista keskivuokrista ARA- ja vapaarahoitteisissa vuokra-asunnoissa. ARA-tuotantotilastoja julkaistaan automaattisesti päivittäin.
 Kehittämishankkeiden julkaisut. Esim. Asuminen arjen keskiössä – Asuntoverkoston yhteiskehittämisen opas.

ARAn ylläpitämät tietopalvelut 

 Asuntojen hintatiedot - tietopalvelu, josta voit hakea toteutuneita asuntokauppatietoja sekä Kelan yleisen asumistuen saajien maksamia keskivuokria alueittain ja huoneluvun mukaan.
 Energiatodistusrekisteri - tietopalvelu, josta voit hakea laadittuja energiatodistuksia ja pätevöityneitä energiatodistusten laatijoita.
 Hankepankki - Tietoa valtion tuella rakennettavista asunnoista (ARA-asunnot) ja peruskorjaushankkeista sekä ARAn rahoittamista kehittämishankkeista.

Organisaatio
ARAa johtaa ylijohtaja Hannu Rossilahti. Työntekijöitä on 60-80. Viraston toimintaa ohjaa valtioneuvoston asettama johtokunta.

Arvostelua
ARA-järjestelmän epätasa-arvoa ovat arvostelleet taloustieteilijät ja Osmo Soininvaara, jonka mukaan pitäisi antaa pienituloisille rahaa, asumistukea, alihintaisten asuntojen sijaan. Raha voidaan antaa kaikille samanlaisilla ehdoilla, mutta ARA-asuntoja ei riitä kaikille. ARA-rahoitus velvoittaa asettamaan vuokrat markkinahintojen alle, joten ne pienituloiset hyötyvät, jotka sattuvat saamaan asunnon, mutta tämä (epäsuorasti) nostaa niiden pienituloisten vuokria, jotka ARA-asuntoa eivät saa. ARA-järjestelmä myös vähentää asuntojen rakentamista Helsinkiin. Esimerkiksi 2017 rakennusoikeutta saatiin luovutettua kolmannes tavoitetta vähemmän, koska Helsinki halusi tuottaa ARA-asuntojakin.

Soininvaaran mukaan säänneltyjen vuokra-asuntojen rakentaminen on ollut asumistukea helpompaa poliittisesti, koska kaupungin menettämää tuloa ei niin huomata, esimerkiksi alihintaan luovutetuista tonteista. Tämän lisäksi Helsinki menettää vuokrasääntelyyn 250 miljoonaa euroa vuodessa.

Luovuttaessa ARA-rakentamisesta voitaisiin rakentaa enemmän vuokra-asuntoja ja periä niistä normaali vuokra. Näillä lisätuloilla voitaisiin rakentaa enemmän. Asuntojen tarjonnan kasvu laskisi vuokria.

Lähteet

Katso myös
 Asuntojen hintasääntely
 Maksimihinta

Aiheesta muualla
 ARAn verkkosivut
 Asuminen Ympäristöministeriö.
 
  
 
 

Asuminen Suomessa
Rakennustuotanto
Suomen ympäristöministeriö
Suomen valtion virastot
Suomen viranomaiset
Finanssialan valvontaviranomaiset