Vapaaehtoinen pelastuspalvelu

Vapaaehtoinen pelastuspalvelu eli Vapepa on suomalainen vapaaehtoistyöhön perustuva 53 järjestön yhteenliittymä. Verkoston koulutetut hälytysryhmät tukevat viranomaisia muun muassa kadonneiden etsimisessä sekä ensihuollossa eli pelastustoiminnan jälkeisessä auttamisessa. Vapaaehtoinen pelastuspalvelu perustettiin vuonna 1964.

Tarve vapaaehtoisen pelastuspalvelun luomiselle huomattiin 1963, kun toukokuussa muoniolainen viisivuotias tyttö katosi kotipihaltaan maastoon. Etsintöihin osallistui enimmillään viranomaisten lisäksi jopa tuhat vapaaehtoista. Suuretsinnät päättyivät surullisesti, kun tyttö löydettiin kuolleena kolmetoista päivää katoamisen jälkeen. Tapaus herätti vaatimuksen siitä, että Suomeen perustettaisiin organisaatio, joka huolehtisi etsintöjen kokonaisvaltaisesta organisoinnista viranomaisten tukena.

Vapepan verkosto kattaa nykyisin koko Suomen. Hälytysryhmiä on 1 500 ja vapaaehtoisia noin 10 000 (tilanne OHTOssa 19.12.2018). Vapepan toiminnan rahoittavat Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus ja Suomen Punainen Risti (SPR), joka toimii yhdysjärjestönä ja koordinoi toimintaa. Muut koordinaatiojärjestöt ovat Suomen Meripelastusseura (SMPS) ja Suomen Lentopelastusseura (SLPS). 

Vuonna 2017 osallistui 331 toteutuneeseen operaatioon maalla yli 3 500 vapaaehtoista, joille kertyi yli 20 000 vapaaehtoistuntia. Hälytyksiä Vapepalle tuli vuoden 2017 aikana yhteensä 416 kertaa seuraavasti: eksyminen/katoaminen 196 kertaa, ensihuolto 111 kertaa, liikenneonnettomuus 5 kertaa, muu auttamistilanne 19 kertaa ja valmiushälytyksiä 85 kertaa.

Suomen Lentopelastusseuran koordinoiman lentopelastuksen koneet hälytettiin etsintöihin vuoden aikana 46 kertaa. Niistä toteutui 43, joissa lennettiin 76 lentotuntia. 

Suomen Meripelastusseuran vapaaehtoiset hälytettiin vuonna 2017 pelastus- ja avunantotehtäviin 1 474 kertaa. Apua vesillä sai yhteensä 3 021 ihmistä ja 1 251 alusta. 27 ihmistä pelastettiin todennäköiseltä menehtymiseltä ja 34 alusta tuhoutumiselta. Kiireelliseen pelastustehtävään lähdettiin 116 kertaa. Etsintöjä sekä sairaankuljetus- ja ensivastetehtäviä suoritettiin yhteensä 153. Loput olivat vaativuudeltaan eriasteisia avunanto- ja vahingontorjuntatehtäviä. Trossi-jäsenpalvelutehtäviä kertyi 326.

Etsintätapoja

Vapaaehtoisen pelastuspalvelun etsintätapoihin kuuluvat mm. harvaharavointi, kuulotuntumaharavointi, näkötuntumaharavointi, reittiharavointi, partioetsintä  ja MSO-etsintä (Managing Search Operation) etsittävän henkilön taipumusten arvioinnin perusteella.

Toimintamuodot 
Lähde:

 ensiapu
 etsintä
 vesistöetsintä
 lentoetsintä
 vedenalainen etsintä

 viestitys
 kuljetus
 sammutus

 ympäristöonnettomuus
 henkinen tuki
 lastenhoito

 majoitus
 muonitus
 omaisuuden pelastaminen
 liikenteenohjaus

Vapaaehtoisen pelastuspalvelun piirit 

 Hämeen piiri
 Kaakkois-Suomen piiri
 Lapin piiri

 Länsi-Suomen piiri
 Oulun piiri
 Satakunnan piiri

 Savo-Karjalan piiri
 Uudenmaan piiri
 Varsinais-Suomen piiri

 Åbolands distrikt
 Ålands distrikt
 Österbottens svenska distrikt

Vapepaan kuuluvat jäsenjärjestöt 

 Autoliitto
 Finlands Svenska Marthaförbund
 Folkhälsan
 Maa- ja kotitalousnaisten Keskus
 Maanpuolustuskiltojen liitto
 Maanpuolustuskoulutusyhdistys
 Maanpuolustusnaisten liitto
 Mannerheimin Lastensuojeluliitto
 Marttaliitto
 Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio
 NADA-Suomi/Finland
 Naisjärjestöjen keskusliitto
 Paliskuntain yhdistys
 Pidä Saaristo Siistinä
 Reserviläisliitto
 SF-Caravan
 Sukeltajaliitto
 Suomen Johanniittain apu

 Suomen Kylät
 Suomen Latu
 Suomen Lentopelastusseura yhteistyössä RPAS
 Suomen Meripelastusseura
 Suomen Metsästäjäliitto
 Suomen Mielenterveysseura
 Suomen Moottoriliitto
 Suomen olympiakomitea
 Suomen Palveluskoiraliitto
 Suomen Partiolaiset
 Suomen pelastusalan keskusjärjestö
 Suomen Pelastuskoiraliitto
 Suomen Punainen Risti
 Suomen Purjehdus ja Veneily
 Suomen Radioamatööriliitto
 Suomen retkeilyliitto
 Suomen Rauhanturvaajaliitto
 Suomen Reserviupseeriliitto

 Suomen riistakeskus
 Suomen Suunnistusliitto
 Suomen Taksiliitto
 Suomen Tiepalvelumiehet
 Suomen Tiepalvelumiesliitto
 Suomen Työväen Urheiluliitto
 Suomen uimaopetus- ja hengenpelastusliitto
 WWF Suomi
 Elinkeinoelämän keskusliitto
 Naisten Valmiusliitto
 Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö
 Suomen Humanitaarisen Oikeuden Seura
 Suomen Kuntaliitto
 Suomen Lääkäriliitto
 Suomen osuuskauppojen keskuskunta
 Suomen Yrittäjät
 Työturvallisuuskeskus

Viestitoiminta

Johtamisen maastossa mahdollistamiseksi vapaaehtoinen pelastuspalvelu käyttää monenlaisia viestilaitteita, joista merkittävimpiä ovat 164 MHz:n 5 W:n käsiradiopuhelimet. Käytetään myös RHA68-metsästysradioita. Viestintävirasto on radiomääräyksen taajuusjakotaulukossa varannut vapaaehtoiselle pelastuspalvelulle kaksi kanavaa.

Suomen Radioamatööriliitolla on piiritasolla Suomen Punaisen Ristin vapaaehtoiseen pelastuspalveluun liittyvää ohjaavaa toimintaa. Vapaaehtoisen pelastuspalvelun paikallistoimikuntien etsijäryhmät ja -joukkueet poliisin apuna sen määräämissä etsinnöissä käyttävät pääasiassa VHF-, mutta myös erityisesti rakennuksissa UHF-radioita.

Valtakunnallinen tuki

Radioamatöörit vastaavat osaltaan viestiyhteyksien tukemisesta. Vapaaehtoisen pelastuspalvelun tukea varten on valtakunta- ja maakuntatatason ohjaajien lisäksi monilla rekisteröidyillä radioamatöörikerhoilla, radioharrastusyhdistyksillä ja vastaavilla paikallinen ohjaaja, jonka on nimittänyt radioamatööriyhdistyksen hallitus.

Ilmi-harjoittelut

Vapaaehtoinen pelastuspalvelu järjesti valtakunnallisen viestiharjoituksen, ILMI:n 25.-27. elokuuta 2017.  Siihen odotettiin osallistuvat runsaat tuhat osallistujaa.

Lähteet 
 Heidi Huovinen: Vapaaehtoinen pelastuspalvelu 1964-2014. 50 vuotta vapaaehtoista pelastuspalvelutoimintaa Suomessa. Suomen Punainen Risti, 2014. ISBN 978-951-658-178-4.
 Suomen Punainen Risti: Vapaaehtoisen pelastuspalvelun vuosikertomus 2015.

Viitteet

Aiheesta muualla
Vapaaehtoisen pelastuspalvelun kotisivu

Palo- ja pelastustoimi
Siviilikriisinhallinta
Vapaaehtoinen maanpuolustus
Suomen Punainen Risti