Keski-Pohjanmaan hyvinvointialue

Keski-Pohjanmaan hyvinvointialue on Keski-Pohjanmaan maakunnan kattava hyvinvointialue, joka perustetaan osana maakunta- ja soteuudistusta.

Kunnat 
Hyvinvointialueeseen kuuluu 8 kuntaa, joista kaksi on kaupunkeja.

  Halsuan kunta
  Kannuksen kaupunki
  Kaustisen kunta
  Kokkolan kaupunki
  Lestijärven kunta
  Perhon kunta
  Toholammin kunta
  Vetelin kunta

Vuoden 2022 huhtikuussa hyvinvointialueella asui 67 995 asukasta.

Palvelut 

Lakisääteinen sosiaali- ja terveydenhuollon sekä pelastustoimen järjestämisvastuu siirtyy kunnilta hyvinvointialueelle 1. tammikuuta 2023 alkaen.

Sairaanhoito 
Keski-Pohjanmaan hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Keski-Pohjanmaan sairaanhoitopiiriin. Alueen keskussairaalana toimii Keski-Pohjanmaan keskussairaala Kokkolassa.

Pelastustoiminta 
Pelastustoiminnan osalta hyvinvointialueen kunnat kuuluvat Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitoksen toimialueeseen.

Väestö

Lapset ja nuoret 
Alakouluikäisten keskuudessa elämäänsä tyytyväisten osuus oli vuonna 2019 korkea, mutta tervydentilansa keskinkertaiseksi tai huonoksi kokevien osuus kasvoi ja fyysistä väkivaltaa kokeneiden osuus oli keskiarvoa suurempi. Yläkouluikäisten keskuudessa koettu terveydentila on parempi ja yhteisöllisyys sekä tyytävisyys elämään suurempaa. Yläkouluikäisten keskuudessa huolestuttava kehitys on ylipainoisten osuus ja osuuden kasvaminen. Nuorten keskuudessa niin ikään ylipaino ja tervyedentilan kokemus oli heikompaa. Ammattikouluopiskelijoiden keskuudessa koettiin muita yleisemmin kuulumattomuutta koulu- ja luokkayhteisöön.

Työikäiset 
Työikäisten keskuudessa Keski-Pohjanmaalla positiivisia kehitystä maan keskiarvoon edustavat alkoholia liikaa käyttävien sekä aktiivisesti järjestötoimintaan osallistuvien osuus väestöstä. Negatiivisia kehitysindikaattoreita ovat elämänlaatunsa hyväksi tuntevien, työkykynsä heikentyneeksi kokevien, lihavien sekä itsensä yksinäiseksi kokevien osuus väestöstä.

Ikäihmiset 
Ikäihmisten keskuudessa Keski-Pohjanmaan positiivisia kehitystrendejä ovat psyykkisesti merkittävästi kuormittuneiden, vapaa-ajan liikuntaa harrastamattomien sekä alkoholia liikaa käyttävien vähäinen osuus sekä aktiivisesti järjestötoimintaan osallistuvien osuus väestöstä. Negatiivisia kehityksiä oli itsestään huolehtimisessa vähintään suuria vaikeuksia kokevien osuus yli 75-vuotiaiden keskuudessa sekä lihavien osuus.

Sairastavuus 
Keski-Pohjanmaalla sairastavuus ei kokonaisuudessaan eroa merkittävästi koko maan keskimääräisestä sairastavuudesta. Muuta maata enemmän Keski-Pohjanmaalla esiintyy sepelvaltimotautia, aivoverisuonitautia sekä mielenterveysongelmia.

Hallinto ja politiikka

Aluevaltuusto 

Aluevaltuusto vastaa hyvinvointialueen toiminnasta ja taloudesta sekä käyttää alueen ylintä päätösvaltaa. Aluevaltuusto asettaa aluehallituksen ja hyvinvointialueen muut toimielimet sekä valitsee hyvinvointialuejohtajan. Ensimmäiset aluevaalit järjestettiin 23. tammikuuta 2022, ja aluevaltuustot aloittivat toimintansa maaliskuussa 2022. Vuoden 2021 elokuun väestötietojen perusteella Keski-Pohjanmaan hyvinvointialueen aluevaltuustoon valittiin 59 valtuutettua. Keski-Pohjanmaan aluevaltuuston puheenjohtaja on Asko Syrjälä (kesk.) sekä varapuheenjohtaja Mauri Lahti (sd.), 2. varapuheenjohtaja Timo Sillanpää (ps.) ja 3. varapuheenjohtaja Sakari Telimaa (kok.).

Aluehallitus ja hyvinvointialuejohtaja 
Aluehallitus johtaa hyvinvointialueen toimintaa, hallintoa ja taloutta. Keski-Pohjanmaan aluehalituksen puheenjohtaja on Sari Innanen (kesk.), varapuheenjohtaja Arto Alpia (kesk.) ja 2. varapuheenjohtaja Kristiina Teerikangas (sd.). Hyvinvointialuejohtaja johtaa aluehallituksen alaisena hyvinvointialueen hallintoa, taloudenhoitoa ja muuta toimintaa. Keski-Pohjanmaan hyvinvointialueen hyvinvointialuejohtaja on Minna Korkiakoski-Västi.

Katso myös 
 Pohjanmaan hyvinvointialue
 Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialue

Lähteet

Viitteet 

Hyvinvointialue
Suomen hyvinvointialueet