Elin Wägner

Elin Matilda Elisabet Wägner (16. toukokuuta 1882 Lund Ruotsi – 7. tammikuuta 1949 Rösås, Växjö Kronobergin lääni) oli ruotsalainen kirjailija, toimittaja ja feministi. Hän oli Ruotsin akatemian jäsen vuodesta 1944.

Elämä 
Wägner syntyi Lundissa, ja hänen vanhempansa olivat rehtori, filosofian tohtori Sven Wägner ja Anna Mathilda Elisabeth, o.s. Ekedahl. Äiti oli papin tytär Tolgista Smålandista, ja hän kuoli jo varhain. Wägnerin veli oli toimittaja Harald Wägner ja veljentytär Ria Wägner. Äidin kuoltua perhe muutti Nyköpingiin ja lopulta Helsinkiin. Elinillä, Esterillä ja Haraldilla oli kaksi puoli-sisarusta, ja taloudellinen tilanne kotona oli tiukkaa. Wägneriä helpotti kesät Tolgassa sekä kirjojen maailma, ja käytyään tyttökoulun loppuun Wägner päättikin ryhtyä toimittajaksi ja naisten asioiden ajajaksi. Hän sai töitä Helsingfors-Posten -lehdestä ensin kirja-arvostelijana, novellikirjoittajana ja kolumnistina, ja lopulta sanomalehden vakituisena työntekijänä. Vuonna 1907 Wäger muutti Tukholmaan saatuaan vakituisen työpaikan Idun-lehdessä, joka oli oman aikansa radikaali julkaisu. Äänioikeuskysymys oli erittäin ajankohtainen ja sille annettiin paljon tilaa. Samanaikaisesti kokopäiväisen työnsä ohessa Elin toimitti sarjoja ja artikkeleita Dagens Nyheterille. Vuonna 1908 hän julkaisi ensimmäisen romaaninsa.

Vuosina 1910–1922 Wägner oli naimisissa kirjallisuuskriitikko John Landquistin kanssa.

Wägnerin kaunokirjalliset teokset käsittelevät naisten oikeuksia, äänioikeutta, rauhankysymyksiä, yhteiskunnallisia ja ympäristökysymyksiä. Hänet luetaan niin sanottuihin kymmenluvun kirjailijoihin. Hänen kirjoitustyylinsä oli nokkelaa ja huvittavaa, vaikka persoonaltaan hän olikin pidättyväinen. Hänet muistetaan erityisesti naisten äänioikeuden puolestapuhujana ja että hän oli mukana perustamassa Ruotsin Pelastakaa Lapset -järjestöä 1919.

Wägner oli Samfundet De Nion jäsen vuodesta 1937 ja Ruotsin akatemian jäsen vuodesta 1944.

Suomennetut teokset
Kamillan avioliitto, Kirja, 1919 (Camillas äktenskap, 1915)
Konttorityttöjen kohtaloita, Osuuskunta Työläisnainen, 1913
Pohjoistullin tyttösakki, Elisabetin aikakirja, Gummerus, 1919 (Norrtullsligan, 1908)
Pääskyset lentävät korkealla, romaani, Gemma,1945 (Svalorna flyga högt)
Ristiportti, romaani, WSOY, 1945 (Vändkorset)
Selma Lagerlöf, elämäkerta, WSOY, 1944 (alkuteokset Selma Lagerlöf. I: Från Mårbacka till Jerusalem (1942) ; Selma Lagerlöf. II: Från Jerusalem till Mårbacka (1943).

Lähteet

Kirjallisuutta
 Boel Hackman (2005). Boel Hackman om Elin Wägner. Stockholm: Bonniers. ISBN 91-0-058055-4. 
 Ulla Isaksson & Erik Hjalmar Linder (1977). Elin Wägner. Amason med två bröst. 1882-1922. Stockholm: Bonniers. ISBN 91-0-041743-2. 
 Ulla Isaksson & Erik Hjalmar Linder (1980). Elin Wägner. Dotter av moder jord. 1922-1949. Stockholm: Bonniers. ISBN 91-0-044977-6. 
 Peter Bexell, "Jonas Ekedahl och Elin Wägners andliga arv." Kyrkoliv i 1800-talets Sverige (2007) Skellefteå: Artos. ISBN 978-91-7580-344-9

Aiheesta muualla 
 Elin Wägner -kotisivut (ruotsiksi)
 Sarah Gillian Death: The female perspective in the novels of Fredrika Bremer and Elin Wägner: a comparative study of some central themes, 1985 
 Helena Forsås-Scott: Re-writing the script: gender and community in Elin Wägner, 2009
 Katarina Leppänen: Elin Wägner’s Alarm Clock: Ecofeminist Theory in the Interwar Era, 2008
 Katarina Leppänen: Rethinking civilisation in a European feminist context: history, nature, women in Elin Wägner's Väckarklocka, 2005
Vapaasti ladattavia Elin Wägnerin e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta

Ruotsalaiset feministit
Ruotsalaiset kirjailijat
Ruotsin akatemian jäsenet
Vuonna 1882 syntyneet
Vuonna 1949 kuolleet