Psykologia

Psykologia on tieteenala, jonka tutkimuksen kohteiksi katsotaan yleisesti kuuluvan ihmisen mieli ja käyttäytyminen. Tarkemmin määriteltynä, psykologian tutkimuskohteisiin lukeutuu moninainen kirjo erilaisia psykologiksi katsottuja aihealueita, kuten tietoisuus, tunteet, kognitio, käyttäytyminen, muisti ja mielenterveys. Psykologian monet erityisalat, kuten sosiaalipsykologia tai neuropsykologia, omaavat erilaisia painopisteitä tutkimuskohteissaan. Suomessa tosin sosiaalipsykologian opetus on yliopistotasolla eriytetty omaan oppiaineeseensa.

Psykologiaa harjoittavasta ammattilaisesta käytetään nimikettä psykologi, joka Suomessa on laillistettu terveydenhuollon ammattihenkilö. Psykologian asiantuntemus liitetäänkin usein mielenterveystyöhön, joka on kliinisen psykologian sovellusalue. Muita esimerkkejä yhteiskunnan alueista, joissa psykologiaa sovelletaan ovat mainonta ja markkinointi, opetustyö ja pedagogiikka, suorituksien ja soveltuvuuden arviointi sekä kehittäminen, oikeudelliset kysymykset, liikenneturvallisuus ja lääkinnällisen kuntoutustyön tukeminen.

Vuodesta 1942 psykologia sisältyi suomalaiskoulujen opetukseen omana valinnaisaineenaan. Tätä ennen psykologiaa opetettiin yhdistelmänä filosofian oppiaineen kanssa. Ennen 1970-luvulla toteutettua peruskoulu-uudistusta, psykologiaa opetettiin oppikoulun yläluokilla. Sittemmin, vuodesta 2005, psykologia on ollut lukioissa pakollinen oppiaine (1 pakollinen kurssi/moduuli), oltuaan tätä ennen valinnaisaine. Vuonna 2005 uudistettiin myös lukio-opetuksen sisältöjä, kun aiempaa,  nykynäkökulmasta katsottuna psykologian historiaan liittyvää ainesta karsittiin ja mukaan otettiin uusia, ajankohtaisia näkökulmia, kuten evoluutiopsykologiaa.  Psykologia on ollut ylioppilaskirjoitusten oppiaine vuodesta 1950.

Etymologia 
Psykologia tulee kahdesta kreikankielisestä sanasta: ψυχή, psukhē, eli mieli, ja -λογία -logia, eli oppi.

Historia 

Vaikka psykologisia kysymyksiä on pohdittu vuosisatoja esimerkiksi filosofiassa, itsenäisenä tieteenalana psykologia on suhteellisen nuori, vasta 1800-luvun puoliväliltä. Saksalainen Wilhelm Wundt perusti vuonna 1879 ensimmäisen psykologian laboratorion Leipzigiin ja häntä pidetään kokeellisen psykologian isänä.

Suomen ensimmäinen yliopistollinen psykologian laboratorio perustettiin Turun Suomalaiseen yliopistoon sen perustamisvuonna 1922. Laboratorio oli tuolloin filosofian professorin alaisuudessa; sen perustaja oli filosofian professori Eino Kaila. Ensimmäinen psykologian professuuri perustettiin Turun yliopistoon vuonna 1956.

Psykologian jaottelua

Psykologian osa-alueita 
 Ekopsykologia
 Evoluutiopsykologia
 Havaintopsykologia
 Kehityspsykologia
 Kliininen psykologia
 Kognitiivinen psykologia
 Neuropsykologia
 Persoonallisuuspsykologia
 Positiivinen psykologia
 Psykolingvistiikka
 Sosiaalipsykologia
 Työ- ja organisaatiopsykologia
 Urheilupsykologia
 Uskontopsykologia

Psykologian suuntauksia 
 Behaviorismi
 Fenomenologinen psykologia
 Hahmopsykologia
 Humanistinen psykologia
 Kognitiivinen psykologia
 Kulttuurihistoriallinen psykologia
 Sosiokulttuurinen psykologia
 Psykoanalyysi

Katso myös 
Luettelo tunnetuista psykologeista
Psykokulttuuri
Psykologi
Psykologian filosofia
Psykiatria
Suomennettu psykologinen kirjallisuus
Psykologian koulutusalan tutkinnot Suomessa

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 Psykologia Makupalat-linkkikirjasto.
 Suomen Psykologiliitto ry
 Suomen psykologinen seura
 Psykonet-yliopistoverkosto

 
Seulonnan keskeiset artikkelit