Kirkonkylän koulu (Kempele)

Kirkonkylän koulu on Kempeleen koulukeskuksessa sijaitseva peruskoulu. Koulu muodostettiin vuonna 2013, kun vanha Kirkonkylän koulu ja Kempeleen yläaste yhdistyivät samaksi yksiköksi. 

Elokuussa 2022 koulussa oli 879 oppilasta ja henkilökuntaa noin 100. Luokkia ja pienryhmiä on yhteensä 55. Koulun rehtorina toimii Sami Paavola. Aikaisemmin koulun pitkäaikaisena rehtorina toimi vuosina 1990–2022 Jukka Ojala. 

Yhtenäiskoulu koostuu kolmesta eri rakennuksesta, jotka sijaitsevat samassa ympäristössä. Koulun yhteydessä toimii myös esikoulupäiväkoti. Koulun välittömässä läheisyydessä sijaitsevat myös lukio, Kempelehalli sekä Kempeleen sivukirjasto Tietotori.

Kempeleen kunnanvaltuusto päätti elokuussa 2020, että koulukeskuksen alueelle rakennetaan uusi koulurakennus, joka käsittää päiväkodin 220–240 lapselle, koulutilat 960 perusopetuksen oppilaalle, keskuskeittiön ja kunnan päätearkiston. Hankkeen kokonaiskustannukset ovat noin 39 miljoonaa euroa. Kustannuksiin sisältyy myös B-talon korjaus- ja muutostyöt sekä D-rakennuksen purkaminen. Uuden koulun rakentaminen rahoitetaan leasingilla ja KVR-rakennusurakkana. Tavoitteena on ottaa uusi kiinteistö käyttöön elokuussa 2023.

Historiaa

Kirkonkylän kansakoulu / vanha Kirkonkylän koulu

Kempeleen Kirkonkylän koulu aloitti toimintansa kansakouluna vuonna 1882, joka toimi vuoteen 1884 asti kirkon lähellä sijaitsevassa Junttilan talossa. Talossa oleva pirtti ei vastannut kaikin puolin luokkahuoneella asetettuja vaatimuksia. Suurin ongelma oli tilanpuute. Oppilasmäärä kohosi lyhyessä ajassa yli 40:n. 

Senaatti myönsi elokuussa 1882 kansakoulun rakentamishankkeelle 600 markan avustuksen. Rakennuspiirustukset hyväksyttiin seuraavana keväänä, jolloin päätettiin samalla pystyttää rakennuksen kehä. Rakennustyöt eivät sujuneet suunnitelmien mukaan; lokakuussa 1883 pidetyssä kuntakokouksessa päätettiin kansakoulun johtokunnan esityksestä vuokrata koulun paikaksi niin sanottu Junttilan kenttä Oulunsaloon johtavan kylätien ja Rantamaantien risteyksestä. Rakennusohjelman mukaan koulun oli oltava vesikattovaiheessa seuraavan kesän aikana. Ensimmäinen koulutalo oli luokkahuoneen sisältä valmis syksyllä 1884. Vuotta myöhemmin taloon valmistui pieni opettajan asunto luokkahuoneen jatkoksi. 

Koulun laajentaminen tuli ajankohtaiseksi, kun alettiin opettaa käsitöitä. Aluksi luokkahuone jaettiin kahteen osaan: toisessa päässä pidettiin varsinaista opetusta ja toisessa tehtiin käsitöitä. Järjestelmä oli varsin hankala, ja niin siitä Oulun piirin kansakoulutarkastajan kehotuksesta nopeasti luovuttiin. Vuonna 1889 kuntakokouksessa päätettiin koulua laajentaa. Näissä tiloissa Kempeleen Kirkonkylän Yläkansakoulu toimi 1920-luvulle saakka. Opetustilat pidettiin kelvollisessa kunnossa, mutta tarve uusiin laajennuksiin syntyi vasta itsenäisyyden ajan alussa, jolloin Kirkonkylän koulupiirin oppilasmäärä kasvoi huomattavasti. Vuonna 1908 Kempeleeseen rakennettiin uusi koulu Ylikylään, joka luonnollisesti vähensi oppilaspainetta Kirkonkylällä. 

Kirkonkylän kansakouluun tehtiin suurempi laajennus vuonna 1936, jolloin rakennettiin kaksi uutta luokkahuonetta, koulukeittola, käytävä ja erillisen sisäänkäynnin käsittävä lisärakennus. Vuonna 1952 koulun johtokunta vaati koulurakennuksen laajennusta, ja muutaman vuoden päästä laajennus valmistui. Samalla myös kunnostettiin vanhat luokkahuoneet.  

Peruskoulujärjestelmään siirryttiin Kirkonkylän koululla vuonna 1974. Vuonna 1980 valmistui uusi tilavampi koulurakennus vanhan koulurakennuksen rinnalle. Junttilan kentällä toiminut vuonna 1884 valmistunut kansakoulurakennus purettiin 1990-luvulla, ja paikalle rakennettiin uusi asuinrakennus. Vuonna 2003 vanha koulurakennus asetettiin käyttökieltoon homeongelmien vuoksi. Muutama vuosi myöhemmin tilalle rakennettiin uusi koulurakennus eli nykyisen Kirkonkylän koulun B-talo, jonka yhteydessä toimii myös vuonna 2005 toimintansa aloittanut Kirkonkylän esipäiväkoti. Vuonna 1980 valmistunut koulurakennus eli nykyisen Kirkonkylän koulun A-talo purettiin kesällä 2019.

Kempeleen yläaste

Kempeleen yläaste aloitti toiminnan vuonna 1974. Vuosina 1974–1976 yläaste toimi Ylikylän entisessä keski- ja kansalaiskoulussa sekä osittain myös Kempeleen pappilassa ja urheiluseura Pyrinnön majalla. Yläasterakennuksen rakentaminen Kirkonkylän koulun läheisyyteen aloitettiin vuonna 1975, joka valmistui seuraavana vuonna. Yläasteen arkkitehtuuri herätti kuntalaisissa ristiriitaisia tuntoja. Koulun vihki käyttöön silloinen opetusministeri Paavo Väyrynen, jonka kerrotaan todenneen, että ”Tämän rakennuksen kauneuden täytyy epäilemättä löytyä sisäpuolelta.”   

Peruskoulujärjestelmän tullessa vuonna 1969 koulusuunnittelutoimikunta teki esityksen yläasteen perustamisesta. Kempeleen kunta olisi kyennyt perustamaan yläasteen itse, mutta toimikunta katsoi asialliseksi tiedustella Hailuodon ja Oulunsalon kuntien liittyä hankkeeseen. Lukuisien kokouksien jälkeen, vuonna 1973 kunnat perustivat yhteisen yläasteen piirin, jonka käynnistäminen alkoi vuonna 1976. Siirtymävaiheen aikana sopimuskunnat hoitivat yläasteen opetuksen erillisjärjestelyin, Oulunsalo yhdessä Oulun kaupungin kanssa, Kempele ja Hailuoto itsenäisesti. Kun Oulunsalon ja Hailuodon kunnat rakensivat omat yläasteet 1980-luvun alussa, oppilasmäärä Kempeleessä luonnollisesti laski.

Yläasteen tiloissa toimi vuosina 1976–1989 myös erityisopetusta antanut Vihiluodon apukoulu (myöhemmin Vihiluodon koulu/Vihiluodon erityiskoulu/Santamäen erityiskoulu). Oppilaita oli Kempeleen lisäksi Oulunsalosta ja Hailuodosta. Vuonna 1989 Vihiluodon koulu siirtyi Santamäen koulun tiloihin.

Kuvagalleria

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla

 Yle Elävä arkisto: Koulukyyti Hailuodosta 1979

Suomen peruskoulut
Kempeleen oppilaitokset