Fredrik Pacius

Fredrik Pacius (alk. Friedrich Pacius; 19. maaliskuuta 1809 Hampuri – 8. tammikuuta 1891 Helsinki) oli saksalainen säveltäjä ja musiikinopettaja, joka asui suurimman osan elämästään Suomessa. Häntä pidetään suomalaisen taidemusiikin isänä, ja hän on säveltänyt myös Suomen kansallislaulun Maamme.

Elämänvaiheet 
Fredrik Pacius syntyi Saksan Hampurissa 19. maaliskuuta 1809 viinikauppias Ludvig Paciuksen ja Margareta Schumacherin poikana. Hänen sukunsa oli ilmeisesti peräisin Italiasta ja alkuperäiseltä nimeltään di Pazzi. Varakkaan perheen poikana Pacius sai huolellisen kasvatuksen, ja myös hänen isänsä harrasti soittoa. Vanhemmat laittoivat Paciuksen aluksi kauppaharjoittelijaksi liikemiehen uralle, mutta viisitoistavuotiaana hän pääsi hampurilaisen muusikko-säveltäjän A. G. Methfesselin suosittelemana säveltäjä ja viulisti Louis Spohrin oppilaaksi. Pacius opiskeli viulunsoittoa Louis Spohrin sekä sävellystä ja teoriaa M. Hauptmannin johdolla Kasselissa vuosina 1824–1827.	

Opiskelun jälkeen Pacius konsertoi Pohjois-Saksan kaupungeissa. Vuonna 1828 hän muutti Tukholmaan, jossa yleni hovisoittokunnan jäseneksi ja sooloviulunsoittajaksi. Vuosina 1828–1834 hän toimi Tukholman Kuninkaallisen hoviorkesterin ensiviulistina ennen kuin muutti Helsinkiin ja ryhtyi opettamaan musiikkia Helsingin yliopistossa vuonna 1834. Turussa oli musiikkia harrastettu jo aikaisemmin, mutta Helsingissä oli Paciuksen saapuessa vain yksi kaksitoistamiehinen orkesteri. Pacius perusti Helsinkiin musikaalisen yhdistyksen, mieskuoron Akademiska Sångföreningenin 1838 ja orkesterin. Vuonna 1848 hän sävelsi kuorolaulun Maamme Johan Ludvig Runebergin runoon ”Vårt Land”, minkä lisäksi hän sovitti taiteellisesti myös eräitä suomalaisia kansansävelmiä. Hieman vähemmän tunnettuja Paciuksen isänmaallisia sävelmiä ovat isänmaallinen mieskuorolaulu Suomen laulu sekä sävellys Runebergin runoon Sotilaspoika. Myös Viron kansallislaulu Mu isamaa, mu õnn ja rõõm ja liiviläisten kansallislaulu Min izāmō käyttävät Paciuksen sävelmää.

Vuonna 1852 Pacius sävelsi ensimmäisen suomalaisen oopperan Kaarle-kuninkaan metsästys, joka Maamme-laulun tavoin edustaa kansallisromanttista tyyliä. Libreton kirjoitti Zacharias Topelius yhteistyössä Paciuksen kanssa. Hänet kutsuttiin myös Tukholman Musiikkiakatemian jäseneksi, ja Suomessa hän sai kunniatohtorin ja kunniaprofessorin arvon.

Pacius kuoli 81-vuotiaana Helsingissä 8. tammikuuta 1891.

Perhe 
Paciuksen puoliso oli vuodesta 1842 valtioneuvos Johan Gabriel Martinin ja Carolina Margareta Almqvistin tytär Nina Lucia Martin, joka kuoli vuonna 1907. Heidän neljästä lapsestaan vanhin, laulaja ja laulunopettaja Maria Margareta, avioitui vuonna 1871 kirjailija ja säveltäjä Karl Collanin kanssa.

Muistaminen 

Vuonna 1895 Helsingin Kaisaniemen puistossa paljastettiin Emil Wikströmin veistämä pronssinen Paciuksen rintakuva, ja jo neljä vuotta aiemmin oli Helsingin yliopiston musiikkisaliin pystytetty Ville Vallgrenin tekemä marmorinen rintakuva, jonka jalustaan on nuotein hakattu Suomen laulun alkutahdit. Vuonna 2009 Jyväskylän yliopiston professori Matti Vainio kirjoitti uuden elämäkerran Pacius: Suomalaisen musiikin isä säveltäjän 200-vuotisjuhlien kunniaksi. Hampurissa on Paciuksen muistoksi kiinnitetty muistolaatta paikalle, jossa Paciuksen lapsuudenkoti ja isän viiniliike sijaitsivat. Muistolaatan puuhamiehinä toimivat Hallen yliopiston professori Tomi Mäkelä ja väitöskirjaa Paciuksesta tekevä Silke Bruns. Mäkelä on julkaissut myös ruotsinkielisen Pacius-elämäkerran Fredrik Pacius, kompositör i Finland (2009), jonka perusteella tähän asti vallinnut Pacius-kuva muuttuu monilta osin. Esimerkiksi Paciuksen suhde uskontoon, hänen opintonsa Saksassa ja monien teosten piilomerkitykset ovat Mäkelän kirjassa tarkastelun kohteena. Kirjassa on käytetty runsaasti uutta lähdeaineistoa.

Sävellyksiä

Oopperoita
 Kaarle-kuninkaan metsästys (1851/1854/1870/1879)
 Die Loreley (1844/1862–1887)

Näytelmämusiikkia
 Veteranens jul (1859)
 Kypron prinsessa (1860)
 Sjömansflickan (1871) Karl Collanin kanssa

Orkesteriteoksia
 Alkusoitto Es-duuri (1826)
 Juhlamarssi (1840)
 Variationer över motivet Studenter äro muntra bröder viululle ja orkesterille tai pianolle (1842)
 Viulukonsertto fis-molli (1845/1867/1869)
 Sinfonia d-molli (1850)

Kamarimusiikkia
 Jousikvartetto nro 2 (1826)

Melodraamoja
 Die Weihe der Töne (1838)
 Tod im Tode (1844/1880)

Kantaatteja
 Festsång (1851)
 Sorgmusik (1855)
 H. G. Porthan (1860)
 Juhlakantaatti (1866)
 Miriam (1868)
 Muisto (1870)

Kuorolle ja orkesterille
 Zigeunerchor (1839)
 Giv oss frid (1844)
 Die Vesperhymne (1847)
 Jubilate Amen (1847)
 De hemlösa (1858)
 Litaney (1867)

Mieskuorolle tai mieskvartetille

 Am Meerestrand (1834)
 Det var då (1841)
 Den sjuttonåriga (1843)
 Im wunderschönen Monat Mai (1843)
 Vårt land (1848)
 Suomen laulu (1854–1856)
 Finlands flagga (1863)

Naiskuorolle
 Finska flickornas sång (1881)

Sekakuorolle
 Flyttfåglarna (1843)
 Vallgossen (1846)
 Vårmorgonen (1846)
 Der Geist der Harmonie (1880)
 Aftonbön (1882)

Yksinlauluja
 Das stille Kämmerlein (1839)
 Den sjuttonåriga (1840)
 Sjömansflickan (1842)
 Abschied (1845)
 John Anderson (1845)
 Vårvisa (1845)
 Soldatgossen (1858)
 Fridböner i aftonen lugn (1862)
 Lydias sång (1868/1869)

Lähteet

Kirjallisuutta 
 Andersson, Otto: Nuori Pacius ja Helsingin musiikkielämä 1830-luvulla. Suomentanut M. Holmberg. Gummerus, 1938.
 Elmgren-Heinonen, Tuomi: Laulu Suomen soi... Fredrik Pacius ja hänen aikansa. Fazerin musiikkikauppa, 1959.
 
 Mäkelä, Tomi: Fredrik Pacius, kompositör i Finland. Helsingfors: Svenska Litteratursällskapet i Finland, 2009. ISBN 978-951-583-192-7.
 
 Vainio, Matti: Pacius: Suomalaisen musiikin isä. Jyväskylä: Atena Kustannus, 2009. ISBN 978-951-796-562-0.

Aiheesta muualla 

 Fredrik Pacius -sivusto juhlavuoden kunniaksi.
 Fredrik Pacius -radiosarja.
 Paciuksen nuotteja digitoituna Kansalliskirjaston kokoelmasta.
 

Suomalaiset taidemusiikin säveltäjät
Suomalaiset oopperasäveltäjät
Saksalaiset säveltäjät
Kansallislaulujen säveltäjät
Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Vuonna 1809 syntyneet
Vuonna 1891 kuolleet
Seulonnan keskeiset artikkelit