Maksaruohokasvit

Maksaruohokasvit (Crassulaceae) on kasviheimo Saxifragales-lahkossa. Lajit ovat melko usein matalia kuivilla paikoilla kasvavia kasveja. Maksaruohokasvien lehdet ovat kierteisesti, möyheät ja korvakkeettomat. Useat maksaruohokasvilajit ovat myös mehilehtisiä. Maksaruohokasvien kukat ovat säteittäiset ja hedelmä on monisiemeninen tuppilo.

Tuntomerkit 
Maksaruohokasvit ovat ruohoja tai pehmeävartisia pensaita, joilla punainen väriaine on yleinen jopa juurissa. Lehdet ovat möyheitä, ehytlaitaisia. Kukinto on viuhkomainen. Kukissa on yhtä monta verho-, terä- ja emilehteä. Niissä on myös enemmän tai vähemmän sormimaisia mesiäisiä emilehtien tyvellä; ne ovat emilehtien ulokkeita. Emilehdet ovat vaihtelevissa määrin erillisiä ja sijaitsevat terävastaisesti. Luotit ovat pieniä. Kussakin emilehdessä on yksi tai useampia siemenaiheita. Hedelmä on tuppilo. Siemenissä on pitkä alkio.

Levinneisyys 
Maksaruohokasvien heimo on kosmopoliitti, mutta erityisen runsas se on Kapmaassa ja Meksikossa. Muutamia lajeja on Etelä-Amerikan eteläosissa ja vain yksi Antipodisaarilla; Polynesiasta heimo puuttuu kokonaan. Lajit kasvavat usein kuivilla kasvupaikoilla.

Luokittelu 
Maksaruohokasvit käsittävät 34 sukua ja 1400 lajia, jotka jaetaan kolmeen alaheimoon.

1. Crassuloideae-alaheimon kasveilla on vastakkainen lehtiasento. Kukat ovat 3–9-lukuisia. Siemenet vapautuvat tuppiloista kärkiaukon kautta. Alaheimo on levinneisyydeltään yleismaailmallinen ja lähes kaikki lajit kuuluvat paunikoiden sukuun (Crassula), jossa on 195 lajia.

Alaheimoissa Kalanchoideae ja Sempervivoideae lehtiasento on muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta kierteinen. Hetiö on kaksikiehkurainen.

2. Kalanchoideae sisältää vaihtelevissa määrin puuvartisia kasveja, joilla on yhdisteräiset kukat. Siihen kuuluu neljä sukua ja 200 lajia, jotka kasvavat Vanhassa maailmassa, erityisesti eteläisen Afrikan Karroossa, mutta myös Kaakkois-Aasiassa ja Malaijien saaristossa asti. Suurimmat suvut ovat itulehdet (Kalanchoë, 145 lajia) ja Tylecodon (46 lajia).

3. Alaheimon Sempervivoideae kasvien kukat ovat 4–32-lukuisia, tavallisesti siis runsaslehtisiä. Sukuja siinä on 28 ja lajeja 1005, ja ne kasvavat pääasiassa pohjoisella pallonpuoliskolla. Suuria sukuja ovat maksaruohot (Sedum, 420 lajia), mehiruusukkeet (Echeveria, 140 lajia), ruusujuuret (Rhodiola, 90 lajia), mehitähdet (Sempervivum, 65 lajia) ja hopearuusukkeet (Dudleya, 47 lajia).

Maksaruohokasveihin kuuluvat suvut 
Maksaruohokasveihin luokitellaan 36 sukua. Muutamia aiemmin tunnettuja sukuja on yhdistetty toisiin ja heimon laaja tyyppisuku, maksaruohot (Sedum) on päätetty jakaa useaan pienempään sukuun. (suomenkielisiä nimiä:)

 Adromischus – lapalehdet
 Aeonium – mehipuut
 Afrovivella
 Aichryson – keltapaunikot
 Chaloupkaea
 Chiastophyllum – kultakaaret
 Cotyledon – mehilehdet
 Crassula – paunikot eli kiiltopaunikot
 Cremnophila
 Dudleya – hopearuusukkeet
 Echeveria – mehiruusukkeet
 Graptopetalum – paksuvarret
 Greenovia – mehikehrät, suku yhdistetään mehipuihin (Aeonium)
 Hylotelephium – mukulamaksaruohot eli isomaksaruohot
 Hypagophytum
 Jovibarba – mehiparrat, suku yhdistetään mehitähtiin
 Kalanchoe, syn. Kalanchoë – itulehdet
 Kungia
 Lenophyllum
 Meterostachys

 Monanthes – mesipaunikot
 Orostachys
 Pachyphytum – härmälehdet
 Perrierosedum
 Petrosedum – puramaksaruohot
 Phedimus – aasianmaksaruohot
 Pistorinia
 Prometheum
 Pseudosedum
 Rhodiola – ruusujuuret
 Rosularia – mehikerät
 Sedum – maksaruohot (laajasti rajattuna), suomumaksaruohot eli pikkumaksaruohot (suppeasti rajattuna sukuna)
 Sempervivum – mehitähdet
 Sinocrassula
 Telmissa – kääpiömaksaruohot, suku yhdistetään suomumaksaruohoihin
 Thompsonella
 Tylecodon
 Umbilicus – napalehdet
 Villadia

Heimoon on aiemmin luokiteltu:
 Penthorum – viisisopet (nykyisin omassa heimossaan Penthoraceae)

Lajit Suomessa 
Suomessa alkuperäisiä, luonnonvaraisena kasvavia maksaruohokasveja ovat: vesipaunikko eli paunikko (Crassula aquatica), pohjanruusujuuri eli ruusujuuri (Rhodiola rosea), isomaksaruoho (Hylotelephium telephium, syn. Sedum telephium), keltamaksaruoho (Sedum acre), valkomaksaruoho (Sedum album), kesämaksaruoho (Sedum annuum), särmämaksaruoho (Sedum sexangulare) ja karvamaksaruoho (Sedum villosum).

Maksaruohokasveja kasvatetaan Suomessa usein myös koristekasveina, ja joskus ne saattavat olla villiytyneet läheiseen luontoon. Suomessa alun perin koristekasveina kasvatettuja maksaruohokasveja ovat muun muassa: turkestaninmaksaruoho (Hylotelephium ewersii, syn. Sedum ewersii), pallomehiparta (Jovibarba globifera), kalliomaksaruoho (Petrosedum rupestre, syn. Sedum reflexum), siperianmaksaruoho (Phedimus aizoon, syn. Sedum aizoon), mongolianmaksaruoho (Phedimus hybridus, syn. Sedum hybridum), kamtšatkanmaksaruoho (Phedimus kamtschaticus, syn. Sedum kamtschaticum), kaukasianmaksaruoho (Phedimus spurius, syn. Sedum spurium), lyydianmaksaruoho (Sedum lydium), marmorimehitähti (Sempervivum marmoreum) ja kattomehitähti (Sempervivum tectorum).

Lähteet 
 Bo Mossberg, Lennart Stenberg, Maastokasvio, 2007, Värnamo, Tammi, suomeksi toimittanut Seppo Vuokko.
 Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/crassulaceaemap.gif
 Funet: Maksaruohokasvit (Crassulaceae)
 ITIS: Crassulaceae 

Kasviheimot