Tataarit

{{Kansa
| nimi = Tataarit
| muu_nimi = ТатарларTatarlarтатарыتاتارلر
| kuva = Татары-мусульмане у входа в Соборную мечеть Ленинграда 1926 год.jpg
| kuvateksti = Tataareja Leningradissa vuonna 1926.
| kokonaismäärä = n. 7 miljoonaa
| asuinalueet =  5 554 601 467 829 204 229 73 304 35 501 31 500 19 000<ref>

Tataarit (татарлар; tatarlar, تاتارلر , ven. татары) on Euraasian mantereella ja etenkin Venäjällä asuvien eri turkkilaisten kansojen yleisnimitys. Isoin ryhmittymä tataareita on Volgan tataarit, jotka ovat venäläisten jälkeen maan toiseksi suurin etninen ryhmä. Tataareista puhuttaessa viitataankin usein juuri Volgan tataareihin, kun esimerkiksi Krimin tataarit rajataan yleensä omaksi kansakseen, yhteneväisyyksistä huolimatta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan tataarit muodostavat yli puolet Tatarstanin väestöstä ja yli neljännesosan Baškortostanin väestöstä.

Tataarin kieli jaetaan kolmeen päämurteeseen. "Keskimurretta" puhuu lähinnä Kazanin tataarit ja "länsimurretta" puhuu misäärit, joiden murteen eroavaisuutta kuvaa ensitavun pyöristyneen å:n ja uvulaaristen q:n ja ğ:n puuttuminen sekä affrikaattana ääntyvä č tai c. Kolmas päämurre, eli siperiantataarien puhuma murre "seperia", tuli osaksi tataarin kieltä kirjakielen ja lännestä muuttaneiden siirtolaisten vaikutuksesta. Sille on ominaista konsonanttien muuttuminen soinnittomiksi. Kieltään tataarit ovat kirjoittaneet eri aikakausina sekä arabialaisella, latinalaisella että kyrillisellä kirjaimistolla, joista jälkimmäisin on nykypäivänä käytössä Venäjällä.

Tataarit ovat pääsääntöisesti uskonnoltaan sunnalaisia muslimeja. Poikkeuksena krjašenit ja nagaibakit, jotka ovat ortodoksisia kristittyjä. 

Alun perin Venäjän keisarikunnassa kaikki turkkilaiset kansat nimettiin "tataareiksi". Osa näistä ryhmistä edelleen käyttää kyseistä termiä (kuten Volgan tataarit), kun taas toiset eivät (esim. nogaitataarit->nogait).

Suomessa on noin 600-700 hengen tataariyhteisö. He ovat taustaltaan Nižni Novgorodin mišäärejä.

Etymologia 
Nimi tataari (da-da / da-dan) mainitaan tutkija Antero Leitzingerin mukaan jo vuonna 731 muinaisturkkilaisissa kirjoituksissa. Leitzinger epäilee nimen olleen alun perin hunnilainen tai muinaisturkkilainen nimitys iranialaisille, mongoleille ja muille naapurikansoille. Tataarilainen professori Halikov antaa tataari-sanan yleistymiselle seuraavan historian: Kazanin valloituksen (1552) jälkeen kazanilaisia ja mišäärejä pakkosiirrettiin, jolloin heidän oli aktiivisen keskinäisen sekoittumisen takia ottaa käyttöön yhteinen etnonyymi, jota Kultaisen ordan feodaaliylhäisö oli käyttänyt. Myös venäläiset feodaalit ja tsaarin hallinto alkoivat kutsua heitä tällä nimellä. Vähitellen nimitys sai alaa, mutta valtaosa tataariväestöä kutsui itseään mieluummin "musulmaaneiksi" tai jopa bolgaareiksi. 

Nimen tataari negatiivinen konnotaatio on vaikuttanut myös Suomen tataarien keskuudessa, etenkin 1900-luvulla. Se nähtiin omanlaisena venäläisperäisenä haukkumasanana, ja täten, yhteisö tunnistautui yleisesti "turkkilaisiksi".

Tataariryhmiä 
 Volgan tataarit
 Suomen tataarit
 Siperian tataarit
 Kaukasian tataarit
 Krimin tataarit
 Astrakhanin tataarit
 Krjašenit
 Liettuan tataarit
 Tulvan tataarit ja baškiirit
 Kiinan tataarit
 Kasimovin tataarit
 Teptjaarit
 Siperian buharalaiset
 Nagaibakit

Entisiä tataariryhmiä 
Venäjän keisarikunnan aikaan oli myös muita turkkilaisia kansoja jotka oltiin nimetty "tataareiksi", mutta he eivät pääsääntöisesti kyseistä nimeä nykypäivänä käytä. Näihin kuului muun muassa nogaitataarit (nogait), vuoristotataarit (karatšait ja balkaarit), transkaukasian tataarit (azerit), ja altaintataarit (altailaiset).

Tunnettuja tataareita 
Tunnetut suomentataarit löytyvät erikseen omasta artikkelistaan.

 Sadyk Abelhanov, tykkimies, kersantti
Dajan Ahmet, näyttelijä, teatteriohjaaja
Fatixa Aitova, filantropisti, opettaja
 Alsou, poplaulaja
 Abdulla Aliş, runoilija, näytelmäkirjailija
 Sitdıq Aydarov, näyttelijä, laulaja
 Reşit Rahmeti Arat, filologi, professori, dosentti, kirjailija, julkaisija
 Sadri Maksudi Arsal, poliitikko, Idel-Uralin presidentti
 Marat Bašarov, näyttelijä
 Ğälimcan Barudi, teologi, imaami, mufti, opettaja, julkaisija
 Simeon Bekbulatovitš, valtiomies, Venäjän kaani
 Musa Carullah Bigi, teologi
 Xäydär Bigiçev, laulaja
 Zinetula Biljaletdinov, jääkiekkovalmentaja
 Fäwziyä Bäyrämova, poliitikko, aktivisti
 Möxämmätzıya Bäxtiyari, kirjailija, opettaja, teologi
 Saadet Çağatay, turkologi, professori, kirjailija
 Näcip Cihanov, säveltäjä
 Musa Cälil, runoilija
 Emil Cäläletdinov, laulaja
 Rinat Fahretdinov, vapaaottelija
 Lotfulla Fattahov, maalaaja
 Mirxäydär Fäyzi, näytelmäkirjailija
 Emil Galimov, jääkiekkoilija
 Aida Garifullina, oopperalaulaja
 İsmail Gaspıralı, toimittaja, kirjailija, panturkkilaisuuden edistäjä
 İsmäğil Ğäynetdinov, arkkitehti, professori
 Säxipcamal Ğizzätullina-Volzhskaja, teatterinäyttelijätär- ja ohjaaja
 Qol Ğäli, runoilija
 Ğälimcan İbrahimov, kirjailija
 Alimcan Idris, islamin uskon teologi, opettaja
 Rafail İlyäsov, laulaja
 Ayaz Ishaki, kirjailija, toimittaja, aktivisti
 Ramilja Iskander, näyttelijätär, malli
 Xälimä Iskändärova, teatteri- ja elokuvanäyttelijä
 Näqi İsänbät, kirjailija, kielitieteilijä
 Marat Izmailov, jalkapalloilija
 Nail Jakupov, jääkiekkoilija
 Guzel Jahina, kirjailija
 Jamala, laulaja
 Adel Kutuy, kirjailija
 Robert Miñnullin, runoilija
 Säidä Möxämmätcanova, laulaja
 İlbaris Nadirov, folkloristi, tutkija
 Elvira Nabiullina, poliitikko
 Qayum Nasıyri, tiedemies, etnografi, kirjailija
 Rašid Nežmetdinov, shakinpelaaja
 Cemile Nisametdin, muusikko, näyttelijä, taiteilija
 Rudolf Nurejev, balettitanssija
 Rašid Nurgalijev, poliitikko
 Ğaliäsgar Qamal, kirjailija
 Ğabdennasıyr Qursawi, opettaja, maturiditeologi, jadidisti
 Sara Sadıyqova, laulaja, näyttelijä, säveltäjä
 Marat Safin, tennispelaaja
 Timur Safin, florettimiekkailija
 Fandas Safiullin, poliitikko
 Sahib-Garei Said-Galijev, poliitikko, vallankumouksellinen
 Irina Shayk, malli
 Salix Səydəşev, säveltäjä, orkesterinjohtaja
 İlham Şakirov, laulaja
 Luara Şakircanova, teatteriohjaaja, näyttelijä, käsikirjoittaja
 Qamil Sämiğullin, Tatarstanin tasavallan mufti 
 Mirsaid Sultan-Galijev, bolševikkijohtaja
 Tälğät Tacetdin, Sheikki al-Islam
 Abdullah Battal-Taymas, kirjailija, toimittaja, opettaja
 Kärim Tinçurin, näytelmäkirjailija, näyttelijä, ohjaaja
 Abdulla Tukay, kansallisrunoilija
 Baqıy Urmançe, maalaaja, kuvanveistäjä
 Ğaysä Yenikeyev, poliitikko, opettaja, etnografi
 Färit Yärullin, säveltäjä
 Röstäm Yäxin, säveltäjä
 Zemfira, laulaja
 Räşit Wahapov, laulaja
 Razil Wäliev, valtiomies, runoilija, kirjailija
 Xäkimcan Xalikov, lastenrunoilija, opettaja, toimittaja
 Zölfät Xäkim, muusikko, säveltäjä, kirjailija
 Fatix Ämirxan, kirjailija, toimittaja, julkaisija
 Ğabdelxäy Äxätov, kielitieteilijä

Katso myös 
 Suomen tataarit
 Volgan tataarit
 Volgan bulgaria
 Baškiirit
 Turkkilaiset kansat
 Tatariansalmi
 Tatarstan
 Idel-Ural
 Venäjän muslimien liitto
 Tattari

Lähteet

 Baibulat, Muazzez: Tampereen Islamilainen Seurakunta: juuret ja historia. Gummerus Kirjapaino Oy, 2004. ISBN  ISBN 952-91-6753-9.
 Bedretdin, Kadriye: Kirjoituksia Suomen Tataareista. Suomen Itämainen Seura, 2011. ISBN 978-951-9380-78-0.

 Halikov, A. H. 1991: Tataarit, keitä te olette? Suomeksi tekijän täydentämänä toimittaneet Ymär Daher ja Lauri Kotiniemi. Abdulla Tukain Kulttuuriseura r.y.
 Leitzinger, Antero: Mishäärit - Suomen vanha islamilainen yhteisö. Kirja-Leitzinger, 1996. ISBN 952-9752-08-3.

Viitteet

Aiheesta muualla

 Tatar.Net , laaja tietokanta ja linkkikokoelma

Seulonnan keskeiset artikkelit