joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Horse Girl

Horse Girl on Jeff Baenan ohjaama elokuva joka sai ensi-iltansa 27. tammikuuta 2020 Sundancen elokuvajuhlassa, ja samana vuonna 7. helmikuuta Netflixillä. Ohjaaja on käsikirjoittanut sen yhdessä sen pääosan esittäjän Alison Brien kanssa joka on käyttänyt käsikirjoituksessa hyväkseen omakohtaisia kokemuksia omista ja sukunsa  mielenterveysongelmista.

Juoni 
Elokuva kertoo Sarahista (Alison Brie) joka on yksinäinen ja epävarman oloinen nainen joka jakaa asunnon kämppäkaverinsa Nikki (Debby Ryan) kanssa, ja on myyjänä kangaskaupassa. Hänen äitinsä on tehnyt äskettäin itsemurhan, ja hänellä on myös trauma joka liittyy jollain lailla lapsuudessa koettuun ratsastusonnettomuuteen. Sarah elämä alkaa muuttumaan kun alkaa näkemään enteellisiä unia ihmisistä joita ei ole tavannut, mutta jotka tapaa myöhemmin. Hänen unensa alkavat mennä sekaisin todellisuuden kanssa, hän alkaa kävelemään unisssaa ja hänelle tule selittämättömiä nenäverenvuotoja. Myöhemmin hän alkaa kertomaan yliluonnollisista asiosta, kuten teleportaatioista, salaliitoista ja avaruusolennoista, työtovereilleen ja muille tutuille.

Näyttelijät 

Lähde:

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 

Yhdysvaltalaiset tieteiselokuvat
Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat
Netflix-alkuperäiselokuvat
Vuoden 2020 yhdysvaltalaiset elokuvat
Perniön Mathildedalin työväentalo

Mathildedalin työväentalo on Matildan () kylässä Perniössä Salossa sijaitseva työväentalo.

Historiaa
Mathildedalin Työväenyhdistyksen perustava kokous oli tammikuun 7. päivänä 1899, jonka jälkeen opettaja J. Torvelainen, koneenkäyttäjä F. G. Blom sekä seppä Sundberg hakivat säännöille vahvistusta kruununvouti Silenin ja nimismies Mobergin puoltolauseella. Turun ja Porin kuvernööri vahvisti säännöt maaliskuun 21. päivänä vuonna 1899. Alkuun toimintamuotoja oli lukutupa sekä iltamien ja arpajaisten järjestäminen. Vuodet 1900–1904 olivat yhdistyksen toiminnassa hiljaista aikaa. Syksyllä 1912 yhdistys osti tontin omaa työväentaloa varten. Tätä ennen oli kokoontumiset olivat olleet kansakoulun tiloissa. Joskus oli kokoonnuttu jopa taivasalla, kun lupaa kokoontua koululla ei saatu. Työväentalon tupaantuliaisjuhlia vietettiin joulukuun 7. päivänä 1913. Talon vihkiäisjuhla vietettiin vasta kaksi vuotta myöhemmin.

Rakennus
Vuonna 1913 valmistuneen rakennuksen on suunnitellut Sikstus Rönnberg, joka myös valvoi talon rakentamisen. Talo sijaitsee noin kilometrin päässä Mathildedaluin rautaruukista. Talo on vinkkelin muotoinen, ja sen sisäsivut ovat pääjulkisivu. Mathildedalin työväentalo sai Hyvän korjauksen kilpailun kunniamaininnan vuonna 2016. Talo on Varsinais-Suomen seutukaavoissa lueteltu suojelukohde.

Toimintaa työväentalolla
Valistusiltamia järjestettiin 1930-luvulla. Salon seudun ammatillinen paikallisjärjestö järjesti työväentalolla kesäjuhlan vuonna 1938. Talossa oli myös vierailevien teattereiden näytäntöjä, ja Salon Näyttämö esitti näytelmän Unkarin mustalaiset. Sodan jälkeen talolla tanssittiin useampana iltana viikossa.

Nykyinen käyttö
Viime vuosina Työväenyhdistyksen taloa, nykyiseltä nimeltään Matilda-taloa, on kunnostettu talkoilla ja avustusten turvin. Matilda-taloa on Matildan Näytelmäkerho käyttänyt jo useamman vuoden harjoittelu- ja esiintymispaikkanaan. Talo on myös erittäin suosittu häiden ym. tilaisuuksien pitopaikka.

Lähteet 

Työväentalot
 Salon rakennukset ja rakennelmat
Kara (työkalu)

Kara on työstökoneen osa, joka sijaitsee työstökoneen pyörimisakselilla ja on yleensä akselimainen. Vaikka itse akselia kutsutaan karaksi, karalla viitataan työntekijöiden keskuudessa usein metonyymisesti koko pyörivään kokonaisuuteen, johon kuuluvat akselin lisäksi laakerit ja muut näihin välittömästi liittyvät osat (esim. istukka, (sorvissa pakka)).

Työstökoneessa voi olla useita karoja kuten penkkisorvin karapylkän ja kärkipylkän (takapylkän) karat. Pääkara on yleensä karoista suurin. Jos viitataan karaan ilman tarkentavia tietoja, tarkoitetaan pääkaraa. Joissakin työstökoneissa, jotka on tarkoitettu suurten erien sarjatuontantoon, käytetään neljän, kuuden tai jopa useamman karan ryhmiä. Näitä kutsutaan monikaraisiksi koneiksi, ja tällaisia koneita ovat esimerkiksi monikaraiset porakoneet ja ruuvikoneet (ruuvinleikkauskoneet). Vaikka penkkisorvissa onkin useita karoja (kärkipylkkä mukaan lukien), sitä ei kutsuta monikaraiseksi koneeksi, koska pääkaroja on vain yksi.

Esimerkkejä karoista:

 Sorveissa (sekä puu- että metallisorveissa) kara on karapylkän sisällä.
 Pyöröleikkaavissa puuntyöstökoneissa kara on osa, johon jyrsinterät kiinnitetään yksityiskohtien (kuten kyntteiden, kohoreunusten ja käyrien) leikkaamiseksi muotteihin ja muihin jyrsittäviin kappaleisiin.
 Vastaavasti pyöröleikkaavissa metallintyöstökoneissa (kuten jyrsimissä ja porakoneissa) kara on akseli, johon työkalu (kuten poranterä tai jyrsinterä) kiinnitetään esimerkiksi istukan avulla.
 Karatyyppejä ovat esimerkiksi hiomakarat, sähköiset karat, työstökoneiden karat, pieninopeuksiset karat ja suurnopeuskarat.

Suurnopeuskarat 
Metallintyöstökoneissa, kuten CNC-jyrsimissä, käytetään useimmiten metallintyöstöön suunniteltuja suurnopeuskaroja. Niitä on olemassa kahta eri tyyppiä:

Hihnakäyttöinen kara 
Hihnakäyttöinen kara on karapylkän sisällä yhdessä laakeroinnin kanssa, ja sitä pyöritetään ulkoisella moottorilla hihnapyöräjärjestelmän välityksellä.

 Ulkoinen moottori, jonka vaihdolla voidaan kasvattaa tehoa ja vääntömomenttia.
 Huippunopeudet: 12 000 - 15 000 kierrosta minuutissa
 Hyödyt: kustannustehokas
 Haitat: rajallinen huippunopeus rajoittaa käyttökohteita

Moottorin sisältävä kara 
Tässä tyypissä moottori sijaitsee kiinni karassa karapylkän tai -kotelon sisällä.

 Sisäinen moottori: rajoittaa tehoa ja vääntömomenttia, koska karakotelon tai -pylkän sisällä on vain rajallisesti tilaa.
 Nopeusalue: 20 000-60 000 kierrosta minuutissa (huippunopeus riippuu suunnittelusta)
 Hyödyt: suurempien huippunopeuksien ansiosta käyttökohteita on enemmän.
 Haitat: käyttöikä voi jäädä lyhyeksi käytöstä riippuen.

Sekä hihnakäyttöisillä että moottorin sisältävillä karoilla on hyötynsä ja haittansa suunnittelusta riippuen. Näiden vaihtoehtojen paremmuus riippuu koneen käyttötarkoituksesta ja valmistettavista tuotteista.

Katso myös 
 Sorvi
 Jyrsin
 Lastuava työstö
 Työstökone

Lähteet 

Työkalut
Burštyn

Burštyn () on kaupunki Ukrainan länsiosassa sijaitsevan Ivano-Frankivskin alueen Ivano-Frankivskin piirin pohjoisosassa, 40 kilometriä aluekeskus Ivano-Frankivskista pohjoiseen. Kaupungin kautta kulkee Ivano-Frankivskista Lviviin johtava rautatie sekä samat aluekeskukset yhdistävä kansallinen maantie N09. Kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 14 866 (2021).

Nykyistä Burštynia edelsi 1400-luvulla perustettu Nove Selo (maininta 1436), joka sai virallisen aseman 1554. Paikkakunnan nykyinen nimi tuli käyttöön vuonna 1596. Se kuului pitkään Sinjavskyin suvun yksityisesti omistamiin maihin.

Kaupunkityyppisen taajaman asema paikkakunta sai vuonna 1940. Piirikeskus se oli vuosina 1940–1962. Vuonna 1993 Burštynista tuli kaupunki.

Burštynin voimalaitos 

Kaupungin kaakkoispuolella on tekojärvi ja sen rannalla, kaupungin eteläpuolella suuri, hiiltä käyttävä 2 400 megawatin Burštynin lämpövoimalaitos (Бурштинська теплова електростанція, BTES). Se on Ukrainan ensimmäinen keskieurooppalaiseen ENTSO-E-kantaverkkoalueseen liittynyt saareke Ukrainassa, joka on tuottanut sähköä sekä Ukrainan länsiosiin että vientiin Slovakiaan ja Unkariin 220, 330 ja 400 kV:n suurjännitelinjoja pitkin. 

Osana pyrkimystään lamauttaa Ukrainan sähköntuotantoa ja -jakelua, Venäjä iski osana laitonta hyökkäyssotaansa ainakin 10. ja 19. lokakuuta 2022 useilla risteilyohjuksilla Burštynin voimalaitokseen vakavaa tuhoa aikeuttaen.

Lähteet

Aiheesta muualla

Ivano-Frankivskin alueen kaupungit
Erämaaralli

Erämaaralli (rally raid tai cross-country rallying) on maastoajon tapaista rallikilpailua, jotka voivat kulkea useamman maan kautta. Yksittäinen kilpailut voi kestää kolmesta viiteentoista päivää, jolloin kilpailijat matkaavat 900 kilometriä joka päivä. Voittaja on valitaan pienimmän kokonaisajan perusteella.
Kilpailuissa on useita eri luokkia kulkuneuvoja, jotka jaetaan useisiin ryhmiin.
Suosituin erämaaralli on vuosittain järjestettävä Dakar-ralli.

FIA:lla on erämaa-ajon maailmanmestaruussarja.

Lähteet 

Erämaaralli
Azoreiden ralli

Azoreiden ralli on Azoreiden saarella järjestettävä rallikilpailu, joka on kuulunut rallin EM-sarjaan sekä IRC-sarjaan. Ralli on ajettu ensimmäisen kerran vuonna 1965.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Verkkosivut
Meleti Smotrytskyi

Meleti (Meletius) Smotrytskyi, , maallikkonimi: Maksym, (1577 Smotrytš, Podilia, Hmelnytskyin alue – 27. joulukuuta 1633 Dermanin luostari, Volynia) oli ukrainalainen pappi ja poleemikko. Hänen isänsä oli kirjailija ja opettaja Herasym Smotrytskyi.

Smotrytskyi opiskeli Ostrohin akatemiassa, joka oli jesuiittakoulu Vilnassa, ja vuodesta 1605 Leipzigissä, Nürnbergissä ja Wittenbergissä. Hän palasi 1608 Vilnaan ortodoksisen veljeskunnan koulun opettajaksi. Siellä hän kirjoitti puolaksi ortodoksisen kirkon maineikkaan puolustuksen Trenos, to iest lament iedyney ś. powszechnej apostolskiey wschodniey cerkwie (1610, ’Trenos eli valitusvirsi pyhän universaalin apostolisen itäisen kirkon puolesta’). Hän liittyi vilnalaiseen luostariin 1617. Hänen uskotaan olleen Kiovan Ilmestyksen veljeskunnan koulun opettajana ja rehtorina 1618–1620, ja vuonna 1620 hänestä tuli Polatskin arkkipiispa. Seuraavina vuosina hän kirjoitti poleemisia traktaatteja. Smotrytskyi kävi Konstantinopolissa ja Pyhässä maassa ja liittyi palattuaan 1627 uniaattikirkkoon ja Dermanin luostariin. Hän oli kääntynyt salaisesti ehkä jo aiemmin. Hän neuvotteli 1627–1628 Jov Boretskyin ja Petro Mohylan kanssa yhdistyneen ruteenien kirkon luomisesta Rooman kirkon yhteyteen mutta omana patriarkaattina. Neuvottelut päättyivät tuloksettomina. Ortodoksinen synodi tuomitsi hänet, ja hän joutui julkisesti perumaan kääntymisensä katolisuuteen. Poleemisessa teoksessaan Jevstahi Gizel tuomitsi hänen kääntymyksensä ja näkemyksensä, jolloin hän palasi Dermanin luostariin.

Smotrytskyin merkittävin panos kielitieteeseen on Gramatiki slavenskija pravilnoe syntagma (1619, Slaavilaisen kieliopin oikea syntaksi, julkaistu uudelleen 1974, liitteenä Oleksa Horbachin johdanto). Teos on vaikuttanut Ukrainassa, Venäjällä, Romaniassa, Serbiassa ja Kroatiassa käytettyyn kirkkoslaaviin. Oppikirjana käytetty lyhennetty versio on julkaistu 1638. Smotrytskyin kielioppia ovat tutkineet ukrainalaiset, venäläiset ja saksalaiset kielitieteilijät. Hänen tuotannostaan on julkaistu David Frickin toimittama näköispainos 1987.

Lähteet

Aiheesta muualla

Ukrainalaiset papit
Vuonna 1577 syntyneet
Vuonna 1633 kuolleet
August Liivik

August Liivik (vuoteen 1936 Liiver) (26. tammikuuta 1903 Särevere, Järvamaa, Vironmaan kuvernementti – 3. toukokuuta 1942 Vjatlag, Kirovin alue Neuvostoliitto) oli virolainen ampuja, joka menestyi 1930-luvun MM-kisoissa. Hänen aseensa olivat niin vapaakivääri kuin pienoiskivääri.

August Liiver valmistui Paiden lukiosta 1925 ja kaksi vuotta myöhemmin sotakoulusta. Vuonna 1928 hän sai maanpuolustusopettajan pätevyyden. Hän aloitti ampumisen vuonna 1926 opiskellessaan sotakoulussa. Vuosina 1929–1940 hän oli Paiden Kaitseliiton ampumakerhon jäsen. Hän aloitti ammunnan Viron maajoukkueessa vuosina 1932–1939 ja voitti tuona aikana 16 MM-mitalia (10 kultaa, 4 hopeaa ja 2 pronssia).

Mitalit MM-kisoissa

Henkilökohtainen kilpailu 

Kultaa
300 m vapaakivääri, asennot (1939 Luzern)
Hopeaa
300 m vapaakivääri, pysty (1935 Rooma)
300 m vapaakivääri, makuu (1939 Luzern)
50 m pienoiskivääri, asennot (1939 Luzern)
Pronssia
50 m pienoiskivääri, pysty (1937 Helsinki)
50 m pienoiskivääri, pysty (1939 Luzern)

Joukkuekilpailu 

Kultaa
300 m vapaakivääri, asennot (1937 Helsinki)
300 m vapaakivääri, makuu (1937 Helsinki)
300 m vapaakivääri, polvi (1937 Helsinki)
300 m vapaakivääri, pysty (1937 Helsinki)
50 m pienoiskivääri, polvi (1937 Helsinki)
50 m pienoiskivääri, pysty (1937 Helsinki)
300 m vapaakivääri, asennot (1939 Luzern) 
50 m pienoiskivääri, makuu (1939 Luzern)
50 m pienoiskivääri, polvi (1939 Luzern)
Hopeaa
300 m vapaakivääri, asennot (1935 Rooma)

Ennätykset ja tunnustukset 

Vuosina 1933–39 Liiver voitti Viron mestaruuden seitsemän kertaa henkilökohtaisissa ja 11 joukkueissa. Henkilökohtaiset ennätykset: 
 1138 pistettä vapaakivääri 3 x 40 laukausta, asennot (1939),
 562 pistettä 3 × 20 laukausta, sotilaskivääri (1938).

Hän sai vuoden 1935 urheilusuorituksistaan palkinnon Viron vuoden parhaasta urheilusuorituksesta. Vuonna 1938 hänelle myönnettiin Maanpuolustusjärjestö Kaitseliitin Valkoisen Ristin III luokan sekä Kotkaristin ritarikunnan 5. luokan ansiomerkki.

Urheilu-uran ulkopuolinen elämä 

Vuosina 1932-1940 Liiver toimi maanpuolustuksen opettajana Paiden ja Türin lukioissa sekä Paiden ja Vodjan ammattikouluissa . Vuosina 1932–1938 hän oli Paiden Kaitsellit-rykmentin komentaja ja 1934–1940 Järvamaan rykmentin ylipäällikkönä. Vuonna 1938 hänet ylennettiin luutnantiksi. Vuosina 1936-1940 hän oli Järvamaan läänin urheiluseuran hallituksen jäsen. 

Neuvostoliiton miehitettyä kesällä 1940 Viron Liivik pidätettiin 20. joulukuuta 1940 ja vietiin sotavankileirille. Hän kuoli toukokuussa 1942 Vjatlagin työleirillä Kirovin lähellä. Laulavan vallankumouksen aikaan 22.huhtikuuta 1989 Liivikin ansioiden kunniaksi paljastettiin muistolaatta hänen talonsa seinälle Paidessa, ja muistokivi pystytettiin 24. kesäkuussa 1992 hänen kotikaupunkiinsa Põikvaan. Vuodesta 1990 lähtien hänen mukaansa nimetyt ammuntakilpailut on pidetty Vodjassa ja Kaiussa.

Viitteet

Virolaiset ampujat
Virolaiset sotilaat
Stalinin vainoissa kuolleet
Vuonna 1903 syntyneet
Vuonna 1942 kuolleet

en:August Liivik
pl:August Liivik
Vaahteraliigan kausi 2023

Vaahteraliigan kausi 2023 on Vaahteraliigan 44. kausi. Kausi käynnistyy toukokuussa 2023 ja päättyy syyskuussa pelattavaan Vaahteramalja XLIV:n. Hallitsevana mestarina kauteen lähtee Kuopio Steelers. Wasa Royals nousi liigaan kaudelle 2023 voitettuaan I-divisioonan kaudella 2022. Kotka Eagles putosi I-divisioonaan.

Joukkueet 

Suomen amerikkalaisen jalkapallon liitto vahvisti liigapaikkaa hakeneiden lisenssit 9. marraskuuta 2022. Wasa Royals nousi Kotka Eaglesin tilalle kaudelle 2023, Eagles putosi I-Divisioonaan.

Runkosarja 
Runkosarjassa pelataan seitsemän joukkueen kaksinkertainen sarja eli jokainen joukkue pelaa 12 ottelua.

Sarjataulukko

Tulokset

Pudotuspelit 
Pudotuspeleihin etenee runkosarjan neljä parasta joukkuetta, välierien voittajat kohtaavat Vaahteramalja XLIV:ssä. Voittaja on amerikkalaisen jalkapallon Suomen mestari.

Lähteet 

2023
Vuoden 2023 amerikkalainen jalkapallo
Toivon Tähti

Toivon Tähti: Raamatullisen uskon todistaja oli Pekka Brofeldtin julkaisema ja kustantama uskonnollinen lehti. Se ilmestyi 1910–1943 kerran kuukaudessa.

Brofeldt perusti lehden itse 1910, jolloin ilmestyivät näytenumerot, erottuaan Kotimaa-lehden palveluksesta linjaerimielisyyksien vuoksi, kun Kotimaata alettiin suunnata enemmän yhteiskunnalliseksi ja kirkolliseksi julkaisuksi. Toivon Tähti oli kirkoista ja uskontokunnista riippumaton, ja aluksi se ei ollut minkään erityisen suunnan kannattaja, kuten Brofeldt ensimmäisessä näytenumerossa vielä korosti, mutta Brofeldtin liityttyä helluntailiikkeeseen myös lehden linja muuttui 1912 ja se oli linjaltaan lähinnä helluntailainen, joskin jo lokakuun 1911 numero oli helluntaihenkinen. 

Helluntailiikkeen jakauduttua 1920 lehti toimi helluntaiystävien äänenkannattajana. Lehti yhdistyi myöhemmin helluntailiikkeen yhteiseksi lehdeksi valitun Ristin Voitto -lehden kanssa..

Kun uskonnonvapauslaki säädettiin, lehdessä otettiin asiaan voimakkaasti kantaa ja arvosteltiin evankelis-luterilaista kirkkoa. Brofeldt vältti ottamasta lehdessä poliittista kantaa ja varoitti lukijoitakin sekaantumasta ”tämän maailman kapina- ja valtaliittoihin tai muihin semmoisiin suojeluskuntiin”, vaikka hänellä yksityisesti oli voimakas kanta esimerkiksi sisällissotaan: eräässä kirjeessään hän kirjoitti, että syttyneen kapinan kautta sosialismi oli paljastanut pahuutensa.

Brofeldt kustansi lehden nimissä myös kirjallisuutta, vuonna 1912 Kalle Korhosen kirjan Isän lupaus ja metodistipastori Thomas Ball Barrattin teoksen Jeesus: ensimmäinen ja viimeinen. sekä oman teoksensa Helluntai-herätys Suomessa: muistelmia 20 v. ajalta

Lähteet

Aiheesta muualla
 Toivon Tähti. Vuoteen 1939 asti digitoidut numerot vapaasti verkossa.

Suomalaiset kristilliset aikakauslehdet
Björn Thunström

Björn Thunström (1904 Mänttä – 1973) oli suomalainen taidemaalari.

Thunström opiskeli Helsingin yliopiston piirustussalissa 1927–1929 ja Pariisissa Académie de la Grande Chaumièressä 1929–1930. Hänen taiteilijan debyyttinsä oli Helsingissä vuonna 1931. Thunström osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1931 ja 1933. Ulkomailla hänen töitään oli esillä Amsterdamissa ja Antwerpenissä 1931, Moskovassa 1934, Riikassa, Berliinissä, Hampurissa ja Düsseldorfissa 1935 sekä Oslossa 1936.

Thunström sai I palkinnon Noormarkun kirkon seinämaalauskilpailussa 1932 ja hän toteutti seinämaalauksen seuraavana vuonna.

Lähteet 

Suomalaiset taidemaalarit
Vuonna 1904 syntyneet
Vuonna 1973 kuolleet
Kista Galleria

Kista Galleria on on yksi Ruotsin suurimmista ja vierailluimmista kauppakeskusista Kistan kaupunginosassa Tukholmassa. Kauppakeskuksessa on 180 liikettä sisältäen multiplex-elokuvateatterin, keilahallin, kartingradan sekä ravintolat ja kahvilat. Päävuokralaiset kauppakeskuksessa ovat H&M, System Bolaget, ICA, ÖoB, Lidl, Filmstaden, KappAhl sekä Rusta. Kauppakeskuksessa toimii myös Kistan kirjasto, kuntosali, terveyskeskus ja toimistoja. Kauppakeskuksessa käy vuosittain noin 13 miljoonaa asiakasta.

Kauppakeskus avattiin vuonna 1977, jonka jälkeen sitä on laajennettu kahteen kertaan; ensimmäisen kerran vuonna 2002 sekä toisen kerran vuonna 2009.  Kauppakeskuksessa, joka sijaitsee moottoriteiden E18 ja E4 välillä, on 2500 autopaikkaa. Vieressä on myös Kistan metro- ja linja-autoasema.

Kauppakeskuksen omistaa puoliksi suomalainen Citycon ja puoliksi Canada Pension Plan Investment Board (CPPIB).

Lähteet 

Ruotsin kauppakeskukset
Vladimir Kukk

Vladimir Kukk (1. toukokuuta 1911 Riika, Liivinmaan kuvernementti – 11. tammikuuta 1990 Luzern Sveitsi) oli virolainen ampuja, joka on 1930-luvun MM-kisoissa menestynyt virolaisampuja. Hänen aseensa olivat niin vapaakivääri kuin pienoiskivääri. Toisen maailmansodan jälkeisen ajan Kukk asui kuolemaansa asti Sveitsin Luzernissa.

Vladimir Kukk valmistui vuonna 1930 Pärnun poikalukiosta ja vuonna 1931 sotakoulusta nuorempana luutnanttina. Urheilussa hän ensiharrastuksiaan olivat Pärnu Tervis-seurassa palloilulajit, kuten lentopallo ja koripallo. Hän aloitti säännöllisen ampumisen vuonna 1938 työskennellessään Maanpuolustusjärjestö Kaitseliitissa. Hän oli  Viron maajoukkueessa vuosina 1937-1939 ja voitti kisoissa 6 maailmanmestaruusmitalia (5 kultaa ja 2 pronssia).

Mitalit MM-kisoissa

Joukkuekilpailu 

Kultaa
300 m vapaakivääri, asennot (1937 Helsinki)
300 m vapaakivääri, makuu (1937 Helsinki)
300 m vapaakivääri, polvi (1937 Helsinki)
300 m vapaakivääri, pysty (1937 Helsinki)
50 m pienoiskivääri, pysty (1937 Helsinki)
Pronssia
300 m sotilaskivääri, asennot (1939 Luzern)

Sotien aikainen ja jälkeinen elämä 
Vladimir Kukkin onnistui jäädä Viroon neuvostomiehityksen aikaan, ja siirtyä Suomen Jatkosodan aikaan Suomen armeijaan ns. Suomen-pojat -yksikköön. Yksikkö siirrettiin elokuussa 1944 Viroon, jossa Kukk haavoittui Narvan rintamalla. Haavoittumisen myötä Kukk siirrettiin Saksaan ja edelleen Itävaltaan, josta päätyi myöhemmin Sveitsiin. 

Sveitsiin muutettuaan Kukk osallistui aktiivisti Sveitsin urheiluelämään. Hän voitti Sveitsin mestaruuden pienoiskiväärin pystyammunnassa. Länteen paenneet virolaiset ampuja-aktiivit kokoontuivat elokuussa 1947 Tukholmaan, jossa järjestettiin ensimmäiset sodanjälkeiset ammunnan MM-kisat, ja näin Vladimir Kukk myös matkusti Ruotsiin. Virolaiset osoittivat MM-kisoja edeltävissä ammunnoissa hyvää maailman tasoa, vaikka eivät päässeet itse MM-kilpailuun Neuvostoliiton miehitettyä Viron ja maan kansainvälinen osallistuminen urheilutapahtumiin oli näin lakkautettu. Kukkista tuli myöhemmin asuinpaikkansa Luzernin ampumaseuran Lucerne Shooting Clubin rahastonhoitaja. Vanhana lentopalloilijana hän oli perustamassa Luzerniin omaa lentopalloseuraa ja oli seuran ensimmäinen valmentaja. Kukk toimi Sveitsin virolaisten oman yhdistyksen eli Sveitsin Viro-seuran puheenjohtajana 20 vuoden ajan vuosina 1953-1973. Kukk kuoli Luzernissa tammikuussa 1990, ja hänet on haudattu Kriensin hautausmaalle Luzernissa.

Viitteet

Virolaiset ampujat
Virolaiset sotilaat
Vuonna 1911 syntyneet
Vuonna 1990 kuolleet

en:Vladimir Kukk
pl:Vladimir Kukk
Dimetomorfi

Dimetomorfi (C21H22NClO4) on aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa fungisidina.

Ominaisuudet, valmistus ja käyttö 
Huoneenlämpötilassa dimetomorfi on väritöntä tai ruskehtavaa kiteistä ainetta. Yhdiste ei käytännöllisesti katsoen liukene veteen, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten metanoliin, asetoniin, tolueeniin ja dikloorimetaaniin. Dimetomorfilla on E- ja Z-isomeerit, joista Z-isomeeri on fungisidina tehokkaampi.

Dimetomorfin valmistuksen ensimmäisessä vaiheessa veratroli reagoi Friedel–Crafts-asylointireaktiolla p-klooribentsoyylikloridin kanssa muodostaen 4-kloori-3',4'-dimetoksibentsofenonia. Seuraava vaihe on joko reaktio trietyylifosfonoasetaatin kanssa ja tämän jälkeen reaktio morfoliinin kanssa tai reaktio N-asetyylimorfoliinin kanssa emäksisissä olosuhteissa.

Dimetomorfia käytetään perunan, tomaatin ja viiniköynnösten munasienitautien torjuntaan. Yhdiste on hyväksytty käytettäväksi kasvinsuojeluaineena muun muassa Euroopan unionin alueella

Lähteet

Aiheesta muualla 
 PubChem: Dimethomorph 
 PubChem: Z-Dimethomorph 
 Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Dimethomorph 
 Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO): Dimethomorph  pdf

Sienentorjuntamyrkyt
Valkeinen (Rautalampi, Konneveden lähialue)

Valkeinen on pieni ja syvä metsäjärvi Rautalammin eteläosassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Etäisyys Kuopiosta on 68 kilometriä lounaaseen.

Maantiede 
Valkeinen on pyöreähkö ja saareton. Sen ulottuvuus etelästä pohjoiseen on noin puoli kilometriä. Noin puolet järvestä on vähintään 20 metriä syvä. Syvin kohta on 39 metriä. Kymmenen metrin syvyyskäyrä kulkee paikka paikoin noin kymmenen metrin päässä rantaviivasta.

Valkeisen itärannalta kohoaa Kelpeenvuori, jonka huippu on yli 60 metriä järvenpintaa ylempänä. Valkeisen eteläosa on muuta järveä matalampaa ja maasto järven eteläpuolella on alavampaa kuin muissa ilmansuunnissa. Valkeisen etelärannalta alkaa Hartikka-järveen (116,8 metriä mpy) virtaava lasku-uoma. Järvien välinen etäisyys on alle kilometrin.

Valkeinen (14.711.1.066) kuuluu Konneveden lähialueeseen (14.711), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä (14). Toinen jakovaihe on Konneveden alue (14.71) ja ensimmäinen on Rautalamminreitin valuma-alue (14.7). Konneveden lähialueella on 67 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Konneveden jälkeen laajimmat ovat Vahvanen ja Kalajanjärvi. Niitä seuraavat vakavedet ovat alle neliökilometrin laajuisia.

Noin kuusi kilometriä Valkeiselta kaakkoon sijaitsee toinen syvä metsäjärvi, jonka nimi on Valkeinen (14.718.1.105). Rautalammin kolmas Valkeinen (14.717.1.005) sijaitsee noin 20 kilometriä Konneveden lähialueen Valkeiselta pohjoiseen Sääksjärven kyljessä.

Lähteet  

Rautalammin järvet
Konneveden alue
Anarchy Reigns

Anarchy Reigns on Platinum Games:n kehittämä ja Segan julkaisema beat'em up peli. Peli julkaistiin Japanissa 2012 ja sen oli tarkoitus tulla samana vuonna länsimaihin, mutta tuli lopulta markkinoille alkuvuodesta 2013. Peli perustuu post-apokalyptiseen tulevaisuuteen.Peli on vuonna 2009 julkaistun MadWorldin henkinen seuraaja.

Lähteet 
Platinum Games
Segan videopelit
Shrek (hahmo)

Shrek on samannimisessä elokuvasarjassa esiintyvä jätti, jonka loi William Steig. Hänen ensiesiintymisensä tapahtui kuitenkin kirjassa nimeltä Shrek!, johon elokuvasarjakin perustuu. Elokuvissa sekä useissa muissa spin-offeissa häntä ääninäytteli Mike Myers ja muissa spin-offeissa häntä ääninäytteli Michael Gough.

Esiintymiset

Varsinainen elokuvasarja

Shrek 

Elokuvassa Shrek Shrek nauttii yksinäisyydestään kotonaan suolla. Rauhaisa elo keskeytyy, kun useat satuhahmot joutuvat pakenemaan suolle lordi Farquaadin takia. Shrek lähtee Aasin kanssa tapaamaan lordia, joka suostuu siirrättämään satuhahmot, jos Shrek kävisi pelastamassa hänelle prinsessa Fionan, jolloin lordista tulisi oikea kuningas. Shrek lähtee ja onnistuu pelastamaan Fionan.

Shrek 2 

Elokuvassa Shrek 2 Hyvä haltijatar yrittää saada poikansa prinssi Uljaan naimisiin prinsessa Fionan kanssa kiristämällä tämän isää kuningas Haroldia. Shrek myös tuntee, että Fiona ei ole onnellinen hänen kanssaan, ja yrittää keksiä tavan saada tämän onnelliseksi.

Shrek 3 

Elokuvassa Shrek kolmas Shrek on kuningas Haroldin kuoltua etsimässä valtakunnalle uutta kuningasta, koska hän ei halua olla sellainen, koska jätti ei olisi hyvä kuningas. Samalla Hyvän Haltijattaren poika prinssi Uljas hyökkää muiden satupahisten kanssa ja valtaavat valtakunnan. He myös pidättävät Fionan sekä hänen kanssaan hänen raskauttaan juhlivat kuningatar Lillianin, Tuhkimon, Lumikin, prinsessa Ruususen, Tähkäpään ja toisen Tuhkimon sisarpuolista. He pakenevat Lillianin avulla, ja ryhtyvät vastarintaan.

Shrek ja ikuinen onni 

Elokuvassa Shrek ja ikuinen onni Shrek on kyllästynyt elämäänsä, ja Tittelintuure huijaa Shrekin allekirjoittamaan sopimuksen, jossa perutaan Shrekin Fionan pelastaminen. Seuraukset eivät kuitenkaan ole hyvät, ja Shrekin pitää saada Fionalta suudelma, jotta sopimus mitätöityisi.

Shrek-hahmot
Kuvitteelliset kuninkaalliset‎
Saapasjalkakissa (Shrek)

Saapasjalkakissa on hahmo Shrek-elokuvasarjassa ja sen spin-offissa Saapasjalkakissa sekä sen jatko-osassa.

Esiintymiset

Shrek

Varsinainen elokuvasarja

Shrek 2 
Elokuvassa Shrek 2 prinsessa Fionan isä kuningas Harold palkkaa Saapasjalkakissan tappamaan Shrekin, jotta Fiona voisi mennä naimisiin prinssi Uljaan kanssa. Tappaminen epäonnistuu, ja hänestä, Shrekistä ja vastahakoisesta Aasista tulee kumppaneita.

Shrek kolmas 
Elokuvassa Shrek kolmas kuningas Haroldin kuoltua ja Shrekin epäonnistuttua olemaan hyvä kuningas, Shrek lähtee Aasin ja Saapasjalkakissan kanssa etsimään uutta kuningasta, Fionan serkkua, Arthuria.

Shrek ja ikuinen onni 
Elokuvassa Shrek ja ikuinen onni Tittelintuure huijaa nykyiseen elämäänsä kyllästyneen Shrekin allekirjoittamaan sopimus, jolla perutaan Shrekin Fionan pelastus. Tässä todellisuudessa Saapasjalkakissa on Fionan lihava lemmikki.

Saapasjalkakissa 
Elokuvassa Saapasjalkakissa Saapasjalkakissa on lainsuojaton, joka yrittää palauttaa kunniansa etsimällä taikapapuja, joilla saisi tehtyä pavunvarren, joilla pääsisi taivaaseen, jossa jossain on kultamunia muniva hanhi.. Elokuvassa selviää, että Saapasjalkakissa ja Tyyris Tyllerö olivat orpokodissa lapsuudenystäviä, jotka tekivät rikoksia. Kuitenkin eräänä päivänä Saapasjalkakissa halusi lopettaa rikosten teon. Kuitenkin Tyyris Tyllerö huijaa hänet mukaan pankkiryöstöön, jonka pakomatkalla itsensä petetyksi tuntenut Saapasjalkakissa hylkää selällään makaavan Tyyris Tyllerön, joka ei pääse ylös, jolloin tämä saadaan kiinni. Tyyris Tyllerö tuntee itsensä petetyksi, ja alkaa suunnittelemaan kostoa.

Shrek-hahmot
Kuvitteelliset kissat
Kuvitteelliset miekkailijat‎
Kuvitteelliset murhaajat‎
Aasi (hahmo)

Aasi on hahmo Shrek-elokuvasarjassa esiintyvä hahmo, jonka loi William Steig. Hänen ensiesiintymisensä tapahtui kuitenkin kirjassa nimeltä Shrek!, johon elokuvasarjakin perustuu.

Esiintymiset

Shrek

Varsinainen elokuvasarja

Shrek 
Elokuvassa Shrek Aasin pitää paeta Shrekin suolle muiden satuhahmojen tavoin lordi Farquaadin takia. Lordi suostuu siirrättämään satuhahmot pois suolta, jos Shrek käy pelastamassa prinsessa Fionan hänen vaimokseen. Shrek suostuu, ja hän ja Aasi lähtevät pelastamaan häntä onnistuen siinä.

Shrek 2 
Elokuvassa Shrek 2 Aasi auttaa Shrekiä keksimään mikä tekisi Fionan onnelliseksi. Hän myös auttaa estämään prinssi Uljaan ja Fionan avioitumisen. He varastavat Hyvältä haltiattarelta rohdon, joka muuttaa Aasin hevoseksi ja Shrekin ja Fionan ihmisiksi. Muutos kuitenkin peruuntuu, jos Shrek ei suutele Fionaa ennen keskiyötä.

Shrek ja ikuinen onni 
Elokuvassa Shrek ja ikuinen onni Tittelintuure huijaa nykyiseen elämäänsä kyllästyneen Shrekin allekirjoittamaan sopimus, jolla perutaan Shrekin Fionan pelastus. Tässä todellisuudessa Aasi pelkää Shrekiä, koska heidän ystävystymiseensä johtaneita ensimmäisen elokuvan tapahtumia ei tapahtunut.

Shrek-hahmot
Kuvitteelliset eläimet
Hyvä haltijatar

Hyvä haltijatar on hahmo Shrek-elokuvasarjassa. Hän on Shrek 2 -elokuvan antagonisti eikä näin ollen "hyvä". Hänet loi Andrew Adamson ja häntä ääninäytteli elokuvissa Jennifer Saunders ja videopeleissä Claudia Christian.

Esiintymiset

Shrek 2 
Elokuvassa Shrek 2 Hyvä haltijatar yrittää järjestää poikansa prinssi Uljaan prinsessa Fionan puolisoksi mm. kiristämällä Fionan isää kuningas Haroldia. Shrek yrittää tehdä Fionan onnelliseksi, ja varastaa Hyvältä haltijattarelta rohdon, joka tekee Shrekistä ja Fionasta ihmiset ja Aasista hevosen. Tämä kuitenkin kestää vain, jos Shrek ja Fiona suutelevat ennen keskiyötä. Hyvä haltijatar tekee rohdon, jonka avulla sen juoja rakastuu ensimmäiseen suutelemaansa henkilöön. Tämän jälkeen hän pakottaa kuningas Haroldin laittamaan sitä Fionan teehen. Hän tekee näin, ja Fiona juo teen. Tämän jälkeen Shrek kiiruhtaa estämään Fionan ja Uljaan suudelman, mutta epäonnistuu. Mitään ei kuitenkaan tapahdu, jolloin kuningas Harold paljastaa antaneensa "vahingossa" väärän teen. Tästä raivostuneena Hyvä haltijatar yrittää tappaa Shrekin loitsullaan, mutta kuningas Harold heittäytyy eteen, jolloin loitsu kimpoaa haarniskasta takaisin Hyvää haltijatarta päin muuttaen tämän kupliksi. Kuningas Harold selviää, mutta muuttui sammakoksi.

Shrek kolmas 
Elokuvassa Shrek kolmas Hyvän haltijattaren kuva nähdään hänen poikansa prinssi Uljaan surressa kuollutta äitiään.

Shrek-hahmot
Kuvitteelliset maagikot
Murhamysteeri

Murhamysteeri () on yhdysvaltalainen komediaelokuva, joka julkaistiin yksinoikeudella 14. kesäkuuta 2019 Netflixissä. Sen päärooleissa esiintyvät Adam Sandler ja Jennifer Aniston, jotka esittävät pariskuntaa, jonka loman keskeyttää joutuminen keskelle rikkaan miehen murhatapausta.

Murhamysteeristä tuli Netflixissä vuoden 2019 katsotuin elokuva. Julkaisemista seuranneiden ensimmäisten kolmen päivän katsojaluvut tekivät siitä myös siihen mennessä kaikkien aikojen suosituimman avausviikonlopun saavuttaneen Netflix-elokuvan. Elokuvan ohjasi Kyle Newacheck. Murhamysteeri sai People's Choice -palkinnon vuoden parhaana komediaelokuvana 2019. Myöhemmin ilmoitettiin, että elokuvalle on tulossa jatko-osa Murder Mystery 2.

Lähteet

Aiheesta muualla 
  

Yhdysvaltalaiset komediaelokuvat
Vuoden 2019 elokuvat
Netflix-alkuperäiselokuvat
Prinsessa Fiona

Prinsessa Fiona on hahmo Shrek-elokuvasarjassa. Hänen ensiesiintymisensä tapahtui kuitenkin kirjassa nimeltä Shrek!, johon elokuvasarjakin perustuu. Elokuvissa häntä ääninäytteli Cameron Diaz ja hänen lauluäänenään toimi Holly Fields.

Esiintymiset

Varsinainen elokuvasarja

Shrek 
Elokuvassa Shrek prinsessa Fiona on vankina Lohikäärmeen vartioimassa tornissa, josta Shrek tulee pelastamaan hänet. Myöhemmin elokuvassa selviää, että hänellä on kirous, jonka takia hän aina yöllä muuttuu jätiksi. Kirous poistuisi vain suudelmalla. Fiona rakastuu Shrekiin, jolloin heidän välinen suudelmansa muuttaa kirousta niin, että hän jää pysyvästi jätiksi.

Shrek 2 
Elokuvassa Shrek 2 selviää, että Fionan isä, kuningas Harold, lukitsi tyttärensä torniin, koska Hyvän haltijattaren mukaan kirous poistuisi, kun hänet pelastettaisiin sieltä, ja sitten suudeltaisiin. Hyvä haltijatar myös suunnitteli, että hänen poikansa prinssi Uljas pelastaisi hänet, mutta kun tämä ehti tornille, se oli tyhjä. Hyvä haltijatar jatkaa kuitenkin yrittämistä naittaa Fiona ja Uljas kiristämällä Fionan isää kuningas Haroldia. Samalla Shrek uskoo, että Fiona ei ole onnellinen hänen kanssaan, ja yrittää keksiä miten tehdä hänet onnelliseksi. Hän varastaa Hyvältä haltijattarelta rohdon, jolla hän ja Fiona muuttuvat ihmisiksi ja Aasi hevoseksi. Tämä pysyisi vain, jos he suutelevat ennen keskiyötä. Hyvä haltijatar tekee rohdon, jonka juoja rakastuu ensimmäiseen suutelemaansa ihmiseen, ja pakottaa kuningas Haroldin laittamaan sitä Fionan teehen. Fiona juo teen ja Shrek kiiruhtaa estämään Fionan ja Uljaan suudelman, mutta myöhästyy. Kuitenkaan mikään ei muutu, jolloin kuningas Harold paljastaa antaneensa "vahingossa" väärän teen. Tästä raivostuneena Hyvä haltijatar yrittää tappaa Shrekin loitsullaan, mutta kuningas Harold heittäytyy eteen, jolloin loitsu kimpoaa haarniskasta takaisin Hyvää haltijatarta päin muuttaen tämän kupliksi. Kuningas Harold selviää, mutta muuttuu sammakoksi.

Shrek kolmas 
Elokuvassa Shrek kolmas Fionan isä, kuningas Harold, kuolee, jolloin Shrek lähtee Aasin ja Saapasjalkakissan kanssa etsimään Fionan serkkua Arthur Pendragonia uudeksi kuninkaaksi, koska Shrek ei osaa olla hyvä kuningas. Heidän lähtiessään Fiona kertoo olevansa raskaana. Raskauden kunniaksi Fiona kutsuu äitinsä kuningatar Lillianin, Tuhkimon, Lumikin, prinsessa Ruususen, Tähkäpään ja Tuhkimon toisen sisarpuolen vierailulle. Silloin prinssi Uljas hyökkää ja vangitsee heidät muiden satupahisten kanssa. He pääsevät pakenemaan kuningatar Lillianin avulla ja käyvät vastarintaan.

Shrek ja ikuinen onni 
Elokuvassa Shrek ja ikuinen onni Tittelintuure huijaa nykyiseen elämäänsä kyllästyneen Shrekin allekirjoittamaan sopimus, jolla perutaan Shrekin Fionan pelastus. Tässä todellisuudessa Fiona kyllästyi odottamaan pelastajaa ja pelastautuu itse. Hänestä tulee hyvä soturi ja vähän kylmempi. Saapasjalkakissasta tulee hänen lemmikkinsä.

Shrek-hahmot
Kuvitteelliset prinsessat
Rauno Linja-aho

Rauno Juhani Linja-aho (s. 19. maaliskuuta 1963) on suomalainen muusikko, pääinstrumenttinaan kitara. Linja-aho on asunut pitkään Raisiossa, ja hän onkin tullut tunnetuksi raisiolaisyhtye Sigin kitaristina. Linja-aho soitti Sigissä vuosina 1979–1987 sekä uudelleen vuodesta 2019. Hän soittaa kitaran lisäksi ainakin bassoa. Linja-aho asuu Raisiossa ja hänellä on neljä aikuista lasta.

Suomalaiset muusikot
Vuonna 1963 syntyneet
Elävät henkilöt
Euro Hockey Tour 2022–2023

Euro Hockey Tourin kausi 2022–2023 on sarjan 27. kausi. Sarjassa pelaavat Suomen, Ruotsin, Sveitsin ja Tšekin miesten jääkiekkomaajoukkueet.

Kokonaispisteet

Karjala-turnaus

Swiss Ice Hockey Games 

2022–2023
Jääkiekkosarjojen kausi 2022–2023
Bunty Aur Babli

Bunty Aur Babli (suom. ”Bunty ja Babli”) on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen rikoskomediaelokuva, jonka on ohjannut Shaad Ali ja tuottanut Aditya Chopra. Elokuvan pääosia näyttelevät Amitabh Bachchan, Abhishek Bachchan ja Rani Mukerji. Abhishek Bachchan ja Mukerji näyttelevät huijaririkoskumppaneita, Buntya ja Bablia, kun taas Amitabh Bachchan näyttelee apulaiskomissaari Dashrath Singhiä, jonka tavoitteena on saada heidät kiinni.

Näyttelijät

Soundtrack

Vastaanotto 
Box Office India julisti Bunty Aur Bablin ”superhitiksi”.

Palkinnot 
 Bollywood Movie Awards
 Paras koominen rooli – Abhishek Bachchan
 Paras musiikki – Shankar-Ehsaan-Loy
 Paras naislaulaja – Alisha Chinai, ”Kajra Re”
 Paras koreografia – Vaibhavi Merchant, ”Kajra Re”

 Filmfare Awards
 Paras musiikki – Shankar-Ehsaan-Loy
 Paras sanoitus – Gulzar, ”Kajra Re”
 Paras naislaulaja – Alisha Chinai, ”Kajra Re”

 International Indian Film Academy Awards
 Paras musiikki – Shankar-Ehsaan-Loy
 Paras sanoitus – Gulzar, ”Kajra Re”
 Paras naislaulaja – Alisha Chinai, ”Kajra Re”
 Paras koreografia – Vaibhavi Merchant, ”Kajra Re”

 MTV Immies
 Paras elokuva-albumi – Bunty Aur Babli
 Paras naislaulaja – Alisha Chinai, ”Kajra Re”
 Paras esiintyminen laulussa (nainen) – Aishwarya Rai, ”Kajra Re”

 Producers Guild Film Awards
 Paras musiikki – Shankar-Ehsaan-Loy
 Paras sanoitus – Gulzar, ”Kajra Re”
 Paras naislaulaja – Alisha Chinai, ”Kajra Re”
 Paras koreografia – Vaibhavi Merchant, ”Kajra Re”

 Screen Awards
 Paras koominen rooli – Abhishek Bachchan
 Paras musiikki – Shankar-Ehsaan-Loy
 Pari nro 1 – Abhishek Bachchan ja Rani Mukerji

 Zee Cine Awards
 Paras musiikki – Shankar-Ehsaan-Loy
 Paras koreografia – Vaibhavi Merchant, ”Kajra Re”
 Vuoden paras kappale – ”Kajra Re”
 Paras kappaleen äänitys – Empire Studio

Jatko-osa 
Bunty Aur Babli 2 sai ensi-iltansa 19. marraskuuta 2021. Pääosia näyttelevät Rani Mukerji, Saif Ali Khan, Siddhant Chaturvedi ja Sharvari Wagh.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 

Vuoden 2005 intialaiset elokuvat
Intialaiset komediaelokuvat
Intialaiset rikoselokuvat
Hindinkieliset elokuvat
Punni-palkinto

Punni-palkinto on suomalainen lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinto, jonka myöntää Lastenkirjainstituutti kotimaiselle lasten- ja nuortenkirjan tekijälle esikoisteoksesta tai rohkeasta avauksesta lasten- ja nuortenkirjallisuudessa. Palkinto myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 2017. Vuosina 2017–2020 palkinnon arvo oli 4000 euroa, vuodesta 2021 alkaen 600 euroa. Sitä on määrä jakaa ainakin vuoteen 2024 saakka.

Palkinnonsaajan valitsee vuosittain Lastenkirjainstituutin kannatusyhdistyksen hallituksen valitsema raati. Siihen kuuluu 4–5 jäsentä, joista yksi on pysyvä, instituutin henkilökuntaan kuuluva jäsen ja yksi alle 18-vuotias nuorisojäsen. Lisäksi mukana on vuosittain 1–2 asiantuntijajäsentä.

Palkinto on saanut nimensä Kirsi Kunnaksen Punni-jäniksestä kertovasta tarinasta.

Palkitut

Lähteet

Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot
Einar Meinander

Jakob Einar Meinander (11. huhtikuuta 1873 Helsinki – 26. toukokuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen rehtori, yliopettaja ja oppikirjojen tekijä.

Einar Meinanderin vanhemmat olivat varatuomari, kunnallisneuvosmies Konrad Meinander (1842–1884) ja Sally Maria Meinander. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta 1891 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1901 sekä filosofian maisteriksi 1903.

Meinander oli matemaattisten aineiden opettajana eri kouluissa. Hän oli Helsingin ruotsalaisessa normaalilyseossa yliopettajana 1924–1940. Aikaisemmin hän toimi Pietarsaaren reaaliyhteiskoulun rehtorina 1904–1906 ja Läroverket för gossar och flickor-yhteiskoulun rehtorina 1905–1917.

Meinander julkaisi matematiikan oppikirjoja. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä.

Einar Meinander oli naimisissa vuodesta 1902 Dagny Maria Schildtin (k. 1930) kanssa.

Julkaisuja 
 De matematiska uppgifterna för maturitetsprofven vid läroverken i Finland under åren 1874-1891: försedda med svar och lösningar. Söderström, Helsingfors 1892
 Lärobok i plan trigonometri; tekijät August Ramsay, Einar Meinander. 2. painos Söderström, Helsingfors 1909, 7. painos 1959
 Lärobok i aritmetik; tekijät August Ramsay, Einar Meinander. 4. painos Söderström, Helsingfors 1910, 16. painos 1957
 Räknetabeller; tekijät Georg Borenius, Einar Meinander. Söderström, Helsingfors 1916, suomeksi nimellä Laskutaulukkoja; tekijät Georg Borenius, Einar Meinander, Uno Saxén.  Söderström & C:o, Helsinki 1916
 Lärobok i stenografi enligt Gabelsbergers system; tekijät Aug. Fabritius, Einar Meinander. Föreningen Gabelsberger, Helsingfors 1925

Lähteet 

Suomen oppilaitosten rehtorit
Suomalaiset tietokirjailijat
Helsingin kaupunginvaltuutetut
Vuonna 1873 syntyneet
Vuonna 1947 kuolleet
Darwin Núñez

Darwin Gabriel Núñez Ribeiro (s. 24. kesäkuuta 1999 Artigas) on uruguaylainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pituudeltaan 187-senttimetrinen. Hän on pelannut Euroopassa vuodesta 2019 alkaen ja edustanut Espanjassa Almeríaa, Portugalissa Benficaa sekä heinäkuusta 2022 lähtien Englannissa Liverpoolia. Hän on pelannut Uruguayn maajoukkueessa vuodesta 2019.

Núñez pelasi Peñarolin junioreissa vuodesta 2013 ja pääsi pelaamaan edustusjoukkueessa ensimmäisen kerran vuonna 2017. Hän siirtyi espanjalaisseura Almeríaan elokuussa 2019. Hän teki kaudella 2019–2020 Segunda Divisiónin 30 ottelussaan 16 maalia, millä hän oli sarjan maalintekijätilaston jaetulla neljännellä sijalla. Hän siirtyi syyskuussa 2020 Portugalin Primeira Ligassa pelaavaan Benficaan. Ensimmäisellä Portugalin-kaudellaan hän teki 29 liigaottelussaan kuusi maalia. Hän pelasi Eurooppa-liigassa seitsemän ottelua ja teki niissä viisi maalia, joista kolme avauskierroksen vierasottelussa Lech Poznańia vastaan. Kaudella 2021–2022 Núñez teki Portugalin liigan 28 ottelussaan 26 maalia ja oli liigan paras maalintekijä. Hän teki kolmessa ottelussa hattutempun. Mestarien liigassa hän pelasi kymmenen ottelua ja teki niissä kuusi maalia, joista yhden sekä koti- että vierasottelussa puolivälierissä Liverpoolia vastaan.

Núñez siirtyi kesällä 2022 Englannin Valioliigassa pelaavaan Liverpooliin. Kauden 2022–2023 avanneessa FA Community Shield -ottelussa hän teki Liverpoolin kolmannen maalin joukkueen voittaessa Manchester Cityn maalein 3–1. Marraskuun puoliväliin mennessä Núñez on pelannut Valioliigassa kymmenen ottelua ja tehnyt niissä viisi maalia. Hänet ajettiin ulos kentältä toisen liigakierroksen ottelussa Crystal Palacea vastaan, kun hän puski päällään Crystal Palacen Joachim Andersenia, ja hän sai teostaan kolmen ottelun pelikiellon. Núñez pelasi Mestarien liigan alkulohkossa kuusi ottelua ja teki maalin peräkkäisissä otteluissa vieraskentällä Rangersia ja Ajaxia sekä kotikentällä Napolia vastaan.

Núñez pelasi Uruguayn alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Ikäluokan MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi joukkueensa kaikki neljä ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Hän pelasi Uruguayn A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran lokakuussa 2019 ystävyysottelussa Perua vastaan ja teki 1–1-tasoitusmaalin viisi minuuttia sen jälkeen, kun hän oli tullut vaihdosta kentälle. Núñez on pelannut marraskuun 2022 puoliväliin mennessä 13 A-maaottelua ja tehnyt maalin myös marraskuussa 2020 MM-karsintaottelussa Kolumbiaa vastaan ja syyskuussa 2022 ystävyysottelussa Kanadaa vastaan.

Lähteet 

Uruguaylaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1999 syntyneet
Elävät henkilöt
The Crown (2. tuotantokausi)

The Crownin toinen tuotantokausi seuraa Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II:n elämää ja hallitsijakautta. Se koostuu kymmenestä jaksosta, jaksot julkaistiin Netflixissä 8. joulukuuta 2017.

Claire Foy näyttelee Elisabetia myös Matt Smith, Vanessa Kirby, Jeremy Northam, Greg Wise, Victoria Hamilton, Alex Jennings ja Lia Williams jatkavat roolejaan  ensimmäiseltä kaudelta. Anton Lesser ja Matthew Goode on lisätty päärooleihin. Alkuperäiset pääosan jäsenet Jared Harris, John Lithgow ja Ben Miles palaavat myös cameo-esiintymissä.

Lähtökohta 
The Crown seuraa kuningatar Elisabet II:n elämää hänen häistään vuodesta 1947 nykypäivään. Toinen kausi kattaa ajanjakson 1956-1964.

Claire Foy jatkaa kuningattaren esittämistä, ja kausi kattaa Suezin kriisin vuonna 1956, kuningattaren kolmannen pääministerin Harold Macmillanin eläkkeelle jäämisen vuonna 1963 Profumo-tapauksen poliittisen skandaalin jälkeen sekä kuningattaren kahden nuoremman lapsen syntymän. Prinssi Andrew vuonna 1960 ja prinssi Edward vuonna 1964. Kaudella on mukana myös John F. Kennedy, Jackie Kennedy ja lordi Altrincham.

Näyttelijät

Pääosissa

Muissa rooleissa

Jaksot 

|}

Julkaisu 
Toinen kausi julkaistiin Netflixissä 8. joulukuuta 2017. Toinen kausi julkaistiin DVD:lle ja Blu-raylle Isossa-Britanniassa 22. lokakuuta 2018 ja maailmanlaajuisesti 13. marraskuuta 2018.

Vastaanotto 
Rotten Tomatoes ilmoitti 89 %:n hyväksyntäluokituksen toiselle kaudelle 83 arvostelun perusteella, keskiarvosanalla 8,35/10.  Verkkosivuston kriittinen yksimielisyydessä lukee: "The Crown jatkaa valtaansa itsevarmalla toisen vuoden kaudella, joka nauttii suuresta dramaattisuudesta ja ylellisistä puvuista."  Metacriticissa toisen kauden pistemäärä on 87/100 27 kriitikon perusteella. Ensimmäisen kauden osoitus "yleisestä suosiosta" säilyy.
Foy ja Smith ansaitsivat molemmat kriitikoilta merkittäviä kiitosta.  Entertainment Weeklyn kansleri Agard kirjoitti: "Kuten aina, Claire Foy esittää hämmästyttävästi kuningatarta." Ensimmäisen jakson arvostelussa Gabriel Tate The Daily Telegraphista kirjoitti, että Foy ja Smith ovat "harvoin olleet parempia".  The Times -lehden Hugo Rifkind sanoi: "Vaikka kiihkeät monarkistit saattavat haukkua tähän tapaan, meille muille se on menossa yhä paremmaksi".

Claire Foy voitti vuoden 2018 Primetime Emmy -palkinnon draamasarjan erinomaisesta päänäyttelijästä roolistaan ​​jaksossa "Hyvä rouva Kennedy". Stephen Daldry voitti vuoden 2018 Primetime Emmy -palkinnon draamasarjan erinomaisesta ohjauksesta jaksosta "Paterfamilias".
Thappad

Thappad (suom. ”Läimäys”) on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen draamaelokuva, jonka on ohjannut Anubhav Sinha. Taapsee Pannu näyttelee aviomiehensä jättävää Amritaa tämän lyötyä häntä juhlissa.

66. Filmfare Awards -gaalassa Thappad sai 15 ehdokkuutta, mukaan lukien paras ohjaaja (Sinha), paras miessivuosa (Mishra) ja paras naissivuosa (Azmi). Se voitti seitsemän palkintoa, mukaan lukien paras elokuva ja paras naispääosa (Pannu), mikä teki siitä gaalan palkituimman elokuvan.

Näyttelijät

Soundtrack

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Vuoden 2020 intialaiset elokuvat
Intialaiset draamaelokuvat
Hindinkieliset elokuvat
Kansikotilot

Kansikotilot (Pomatiidae tai Pomatiasidae) on kotiloihin kuuluva nilviäisheimo.

Taksonomia ja anatomia  
Elossa olevat kansikotilot jaetaan 11 sukuun. Kansikotiloiden kuori on muodoltaan kierteinen ja siinä on kalkista muodostunut sulkulevy, joka sulkee kuoren aukon. Heimon lajien jalka on jakautunut pitkittäissuunnassa kahteen osaan. Kansikotilot hengittävät ihopoimuillaan. Kansikotiloiden päässä on kaksi tuntosarvea ja kuono on pidentynyt.

Levinneisyys ja elintavat
Kansikotiloita taivataan Keski- ja Etelä-Euroopasta, Lähi-idästä ja Pohjois-Afrikasta. Ne ovat kuivan maan kotiloita, mutta liikkuvat useimmiten hyvin lähellä vesialueita.

Lähteet 

Kotilot