Aleppon taistelu 2012–2016

Aleppon taistelut olivat sarja aseellisia yhteenottoja Syyrian suurimmassa kaupungissa Aleppossa vuosien 2012 ja 2016 välisenä aikana. Taistelut olivat osa Syyrian sisällissotaa. Hallitusta vastaan taistelleet kapinalliset hyökkäsivät Aleppoon kesällä 2012, mutta Syyrian asevoimat pysäyttivät kapinallisten etenemisen. Taistelut Aleppossa ja kaupungin ympärillä juuttuivat ratkaisemattomaksi kamppailuksi, jossa kummallakaan osapuolella ei ollut selkeää yliotetta. 

Kapinallisten taistelukykyä heikensivät keskinäiset taistelut ja joukkojen epäjärjestys. Kapinallisten onnistuneimmat operaatiot suorittivat jyrkän islamistiset ryhmittymät. Vuoteen 2014 mennessä Isis oli edennyt kaupungin itäpuolelle. Samana vuonna kapinallisarmeija FSA hylkäsi itäisen Aleppon ja alue jäi jihadisti-islamistien käsiin. 

Vuonna 2016 hallituksen armeija saartoi islamistikapinalliset, kehotti siviilejä jättämään kaupungin ja aloitti pommitukset ja hyökkäyksen, jolla se pyrki valtaamaan saartamansa Aleppon osan. Vuoden loppupuolella Venäjän ilmavoimat ryhtyi pommittamaan kapinallisaluetta hallituksen armeijan tukena. Lukuisat sairaaloiden kaltaiset siviilikohteet saivat osumia kranaattikeskitysten ja ilmapommitusten aikana. Marraskuun lopussa vuonna 2016  hallituksen joukot alkoivat kutistaa Aleppon mottia. Joulukuun 15. päivänä hallitus oli voittanut taistelun. Kapinallisia evakuoitiin pois kaupungista ja 22. joulukuuta hallituksen joukot ilmoittivat saaneensa kaupungin kokonaan haltuunsa.

Taistelujen ja ilmapommitusten aikana kaupunki raunioitui pahoin. Kaupungissa ja sen lähialueilla aaltoilleissa taisteluissa kuoli runsaasti siviilejä, joita kapinallisjoukot käyttivät myös asemiaan suojanneina ihmiskilpinä. Suuri osa asukkaista pakeni sotaa ja sen seurauksena syntynyttä tarvikepulaa.

Taistelujen kulku

Huhtikuu–kesäkuu 2012: mielenosoitukset 
Syyrian sisällissota puhkesi maaliskuussa 2011 kansannousuna Bašar al-Assadin hallitusta vastaan. Maan suurimmassa kaupungissa Aleppossa syttyi huhtikuussa 2012 mielenosoituksia, joissa opiskelijat osoittivat myötätuntoaan Daraan ja Banijasin kansannousuissa kuolleiden puolesta. Loppuvuonna 2011 ja vuoden 2012 alussa mielenosoitukset olivat jokapäiväisiä, ja pampuin tai veitsin aseistautuneet hallituksen joukot pyrkivät hajottamaan kokoontumisia.

Aleppo pysyi noin 16 kuukautta suhteellisen rauhallisena, vaikka kaupungista tulikin myöhemmin yksi sodan tärkeimmistä taistelukentistä. Kapinalliset käynnistivät hyökkäyksen Aleppon maakunnassa helmikuussa 2012 pääsemättä kuitenkaan itse kaupunkiin, jossa tehtiin joitakin pommi-iskuja. Toukokuussa 2012 hallituksen joukot ampuivat ensi kertaa kovilla Aleppon protestoivia opiskelijoita.

Heinäkuu–joulukuu 2012: kapinallisten hyökkäys 
Seuraavina kuukausina kapinalliset valtasivat lisää maaseutua Aleppon lähistöllä ja 19. heinäkuuta 2012  Al-Tawhidin prikaati ja Vapaan Syyrian armeija (FSA) hyökkäsivät itse kaupunkiin Salaheddinessa. 6000-7000 taistelijaa valtasi lisää lähiöitä ja hallitus käynnisti vastaoperaation. Taistelut levisivät noin viikossa lähiöistä keskustan lähelle. Hallitus käytti kaupunkialueella tankkeja, helikoptereita, lentokoneita ja raketteja. YK ja länsivallat tuomitsivat Assadin joukkojen hyökkäyksen 27. heinäkuuta 2012 sillä sen uskottiin johtavan verilöylyyn. Seuraavana päivänä kaupungista alkoi virrata rajujen katutaistelujen seurauksena pakolaisia. Kaikkialla kaupungissa oli vaarallista ja sähkö, ruoka ja vesi alkoivat olla vähissä. Kapinallisilla oli pulaa myös ammuksista. 

Hallituksen aloittama suurhyökkäys ajoi kapinalliset Salaheddinesta 9. elokuuta. Elokuun alussa kapinalliset saivat haltuunsa kaupungin itäosan. Kurdit valtasivat pienen osan kaupunkia.  Hallitus vastasi käyttämällä raskasta aseistusta kapinallisia vastaan. Kaupungin historiallinen basaari tuhoutui tulipalossa syyskuussa 2012. Joulukuussa kapinalliset ryöstelivät laajalti kaupungissa ja aiemmin yhtenäisten kapinallisten välille syttyi keskinäisiä kiistoja. 

Kaikki kaupungin asukkaat eivät tukeneet kapinallisia varauksetta, sillä osa katsoi kapinallisten tuoneen sodan kaupunkiin ja syytti kapinallisia siviiliasuntojen käyttämisestä suojanaan. Siviilejä pakeni kaupungista. Länsimaissa monet uskoivat Aleppon taistelujen merkitsevän Bašar al-Assadin hallinnon pikaista kaatumista.

Joulukuu 2012–syyskuu 2015: hallituksen vastahyökkäys 
Loppuvuonna 2012 kapinallinen Aleppo oli pääosin Vapaan Syyrian armeijan hallussa ja kapinalliset olivat saartaneet hallituksen joukot. Hallitus aloitti laajan hyökkäyksen kapinallisia vastaan. Vuoden 2013 keskivaiheilla kapinalliset kuitenkin saartoivat hallituksen joukot Aleppossa kuukausiksi. Loppuvuodesta 2013 hallitus eteni Hizbollahin tuella ja lokakuussa 2013 hallituksen joukot pääsivät pois saartorenkaasta. Joulukuussa 2013 hallituksen joukot pyrkivät saartamaan Aleppon. Hyökkäyksen liittyneissä pommituksissa kuoli satoja siviilejä, monet lapsia. 

Isisin asejoukot toimivat Aleppossa viimeistään vuodesta 2013 lähtien. Toiminta oli kuitenkin hajanaista ja muut kapinallisjoukot ajoivat Isisin ulos itse kaupungista vuonna 2014. Syksyllä 2014 hallitus oli lähellä Aleppon saartamista, ja kapinallisten huolto toimi vain kuusi kilometriä leveän käytävän kautta. Samana vuonna Syyrian armeija vapautti lähes vuoden saarroksissa olleen Aleppon keskusvankilan joukot. Hallituksen joukot pyrkivät saartamaan kapinallisia kaupungin alueella, vaikka suuremmassa mittakaavassa Isis ja muut kapinalliset uhkasivat samaan aikaan saartaa koko Aleppon alueen. 

Marraskuuhun 2014 mennessä Vapaan Syyrian armeija oli vetänyt 14 000 miehen joukkonsa kaupungista ja ryhmän johtaja Jamal Marouf oli paennut Turkkiin. Turkin vastainen raja oli jäänyt huomattavasti pienemmän Ahrar al-Sham-ryhmän haltuun. Vapaan Syyrian armeijan länsimaista saama aseistus oli jäänyt Ahrar al-Shamille ja al-Qaidaan kuuluvalle al-Nusralle. Hallituksen joukot etenivät huomattavasti vuonna 2015.

Lokakuu 2015–lokakuu 2016: Aleppon saarto 
Lokakuun 2015 ja helmikuun 2016 välisenä aikana hallituksen armeija eteni Alepposta etelään olevalla alueella. Vuoden 2016 alussa kapinallisalueella asui enää 300 000 ihmistä, kun hallituksen valvomilla Aleppon alueilla asui 1,5 miljoonaa ihmistä. Aleppon puolustajat kuuluivat jihadistisiin Jabhat Fatah al-Sham-taistelujärjestöön ja Ahrar al-Shamiin. Helmikuussa hallitus valtasi alueita myös Alepposta pohjoiseen purkaen Nubin ja Zafran saarron. Hallituksen joukot aloittivat suurhyökkäyksen Aleppon valtaamiseksi 25. kesäkuuta 2016 ja valtasivat heinäkuun lopussa 2016 Castellon tieksi kutsutun kapinallisten huoltoreitin. Kapinalliset kuitenkin valtasivat Castellon tien pian takaisin hyökkäämällä sekä saartorenkaasta että sen ulkopuolelta ja saartoivat 6. elokuuta hallituksen valvoman Aleppon osan. 

Huoltotie jäi kuitenkin yhä hallituksen tykkien kantaman päähän ja Aleppon taistelujen molemmat osapuolet saartoivat toisiaan. Hallitus valtasi elo-syyskuussa Castellon tien uudestaan ja kapinalliset jäivät uudestaan saarroksiin. Kuun puoliväliin mennessä hallitus oli onnistunut valtaamaan takaisin kapinallisten heinä-elokuun etenemisen aikana saavuttamat alueet. Hallitus aloitti 22. syyskuuta uuden suurhyökkäyksen ja rajut pommitukset koko Aleppon valtaamiseksi. Kiihtynyt taistelu lisäsi siviilien kärsimyksiä. Armeija vaati 2. lokakuuta saarrettuja kapinallisia jättämään kaupungin ja lupasi vähentää ilmaiskuja ja tykistötulta, jotta siviilit voisivat paeta kaupungista. Kapinalliset yrittivät murtaa saarron lokakuun 2016 lopussa hyökkäyksellä Aleppon ulkopuolelta ja onnistuivat etenemään lähimmillään kilometrin päähän saarretuista kortteleista.

Marraskuu 2016–joulukuu 2016: hallituksen joukot saavat Aleppon haltuunsa 
12. marraskuuta hallituksen joukot hyökkäsivät taas ja 15. marraskuuta Syyrian hallitus lähetti Aleppon asukkaille tekstiviestillä varoituksen tulevista pommituksista. Syyrian armeija valtasi 26. marraskuuta suuren Massaken Hananon kaupunginosan ja kaksi muuta kaupunginosaa lähes kokonaan. 28. marraskuuta hallituksen joukot onnistuivat jakamaan kapinallisten motin kahteen osaan. Pohjoinen osa vallattiin jo samana päivänä. Kapinalliset olivat menettäneet yli 40% valvomistaan alueista muutamassa päivässä. Tappio oli suurin sitten vuoden 2012 ja kapinallisten puolustus oli luhistumassa. 

Itä-Alepposta lähti taisteluja pakoon marraskuun viimeisenä viikonloppuna jopa 10.000 ihmistä, suurin ihmisvirta neljään vuoteen. 1. joulukuuta Venäjä ehdotti neljän humanitaarisen käytävän avaamista Itä-Aleppoon. 3. joulukuuta hallituksen joukot olivat vallanneet 60% aiemmasta kapinallisalueesta. 7. joulukuuta hallitus valtasi Aleppon vanhankaupungin ja valvoi nyt 75% aiemmasta kapinallisalueesta. Kapinallismotissa oli kuitenkin edelleen 100.000 siviiliä ja kapinalliset pyysivät neuvotteluja haavoittuneiden evakuoimisesta. Venäjän julkaisi tiedotteen, jossa kapinallisia kutsuttiin terroristeiksi, eikä halunnut neuvotella vetäytymisestä. 

Syyrian presidentti Bashar al-Assad mukaan hallituksen voitto Aleppossa olisi askel kohti sodan päättymistä. Hän ei kuitenkaan pitänyt Aleppon taistelua sodan loppuna. 13. joulukuuta kapinallisilla oli hallussaan enää 5% aiemmasta alueestaan ja solmittiin tulitauko, joka kuitenkin pian rikkoutui. 15. joulukuuta 2016 kapinalliset ja hallituksen joukot sopivat uudesta tulitauosta ja kapinallisten evakuoinnista. Kapinallisia ryhdyttiin evakuoimaan jo samana päivänä linja-autoilla, joihin pääsivät ensin haavoittuneet, sairaat ja lapset. Al-Assadin mukaan vapautettu Aleppo eli historiallista hetkeä. 22. joulukuuta hallituksen joukot ilmoittivat saaneensa kaupungin kokonaan haltuunsa.

Siviilien kärsimykset 
Aleppon taistelujen aikana tarkka-ampujat ja pommit tappoivat ja vammauttivat siviilejä. Kaupungissa oli ruokaa vain niukasti ja pula polttoaineesta. Suurin osa siviiliuhreista on hallituksen ja sen liittolaisten aiheuttamia, mutta myös kapinalliset käyttävät raskaita aseita, joiden ammukset osuivat siviilikohteisiin.

Pakolaistulvan alku 
Ensimmäinen pakolaisten aalto Alepposta alkoi heinäkuun lopussa 2012. Noin 200 000 kaupungin asukasta pakeni kapinallisten ja hallituksen joukkojen raivokkaita taisteluja. Armeija pommitti asuinalueita, joille kapinalliset olivat piilotuneet. Ruoka, vesi ja sähkö olivat lopussa ja kaupungin sairaalat täynnä haavoittuneita. Kaupungin asukkaat hakivat turvaa kouluista ja julkisista rakennuksista ja YK alkoi toimittaa apua Aleppoon. Hallituksen joukot pommittivat elokuussa 2012 myös kaupungin leipomoja. Pommitukset vaurioittivat vesijohtoverkostoa ja noin puolet kaupungista oli ilman vettä.

Sairaaloiden pommitukset 
Monia sairaaloita oli tuhoutunut pommituksissa ja kaupungin jäljelle jääneet klinikat olivat ylikuormitettuja. Terveydenhuolto oli heikkoa ja kaupungissa levisivät taudit. Syyskuussa 2016 pommitettiin kahta jäljelle jääneistä kuudesta sairaalasta. Ilmaiskut ja tykkituli osuivat niihin muutaman minuutin välein. Kun Syyrian hallituksen YK-edustajalta Bashar Jaafarilta kysyttiin sairaaloihin kohdistuneista pommituksista hän vaikeni, käveli pois ja nauroi. Sairaalat joutuivat lopettamaan toimintansa ja saarretun Aleppon elintarvikkeet ja lääkkeet olivat lopussa. Myös vedenjakelu oli katkennut. Sekä Syyrian hallitus että Venäjä kiistivät pommittaneensa sairaaloita. 19. marraskuuta 2016 mennessä kaikki saarretun alueen sairaalat olivat tuhoutuneet.

Tulitauko ja pommitusten jatkuminen 
Venäjän ja Syyrian ilmavoimat keskeyttivät kaupungin pommitukset torstaina 20. lokakuuta 2016. Siviileille ja kapinallistaistelijoille avattiin kahdeksan väylää, joita pitkin he voisivat poistua kaupungista. Asukkaat eivät kuitenkaan uskaltaneet poistua Alepposta, sillä he pelkäsivät joutuvansa ammutuiksi. YK suunnitteli kaupungissa olevien haavoittuneiden evakuoimista ja avustuskuljetusten toimittamista kaupunkiin, mutta kuljetusten turvallisuutta ei pystytty takaamaan. 

Tulitauko päättyi 22. lokakuuta ja sekä Venäjän että Syyrian ilmavoimat jatkoivat kapinallisalueiden pommituksia. Tarkkailijat uskoivat pommitusten tuhoavan kapinallisalueen käytännössä täysin vuoden loppuun mennessä. Länsimaat syyttivät Venäjän ja Syyrian ilmavoimia palopommien ja bunkkerinmurtajapommien käytöstä tiheästi asutulla alueella ja Ranska vaati YK:n turvallisuusneuvoston kokouksessa sotilaslentojen lopettamista.  

2. marraskuuta Venäjä julisti lyhyen 10 tunnin tulitauon, mutta torjui 10. marraskuuta pitkät tulitauot Aleppossa järjen vastaisina ja haitallisina. 19. marraskuuta 2016 ruoka oli loppumassa saarretussa Aleppossa kokonaan. Punaisen Ristin kansainvälisen komitean mukaan Alepposta evakuoitiin 22. joulukuuta mennessä noin viikon kestäneessä evakuointioperaatiossa noin 34 000 ihmistä.

Sotarikokset ja siviilien kärsimykset 
YK:n ja muiden ihmisoikeusjärjestöjen mukaan hallituksen valtaamilla alueilla Itä-Aleppossa tehtiin joukkomurhia, joissa surmattiin satoja nuoria ja miehiä. Kokonaisia perheitä tapettiin. Taloja sytytettiin tuleen, vaikka niissä oli siviilejä. Sairaaloihin ja niiden hoitohenkilöstön kimppuun hyökättiin. Myös kapinallisten sotatoimet tappoivat siviilejä. Kapinallisten läsnäolo kaupungissa veti puoleensa pommituksia. Kapinalliset estivät siviilejä poistumasta valvomistaan kaupunginosista ja käyttivät alueen asukkaita ihmiskilpinä pommituksia vastaan.

Karttoja 
Aleppon taistelun kulku karttoina.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Syyrian sisällissota
Aleppon historia