Koronaviruspandemia Kiinassa

Vuoden 2020 koronaviruspandemia lähti liikkeelle Kiinasta vuoden 2019 lopulla. Pandemian aiheuttanut koronavirus SARS-CoV-2 havaittiin ensimmäisen kerran 11 miljoonan asukkaan Wuhanin kaupungissa joulukuussa 2019. Sieltä se levisi ensin muualle Kiinaan ja kehittyi lopulta maailmanlaajuiseksi pandemiaksi.

SARS-CoV-2-koronaviruksen aiheuttama COVID-19-tauti aiheuttaa useimmiten vain lievähköjä flunssamaisia oireita. Joissain tapauksissa se saattaa johtaa keuhkokuumeeseen ja monielinvajaatoimintaan. Tapauskuolleisuus on WHO:n mukaan noin yksi prosentti, mutta se vaihtelee 0,2 prosentista 15 prosenttiin riippuen ikäryhmästä, perussairauksista ja hoidon laadusta.

Wuhanissa tauti levisi niin laajalle, että kymmeniätuhansia sairastui. Sairaalat ruuhkautuivat ja kuormittuivat yli. Tuhansia kuoli koronaan kaupungissa.

Ihmisiä kuoli hoidon puutteessa koteihinsa. Kaupunkiin rakennettiin helmikuussa nopeasti monia koronasairaaloita, jotka helpottivat tilannetta hieman.Tautia oli muuallakin maassa, mutta vähemmän. Kiina vastasi taudin leviämiseen ulkonaliikumiskielloin, talojen ja kaupunkien suluin, etsimällä sairastuneita ovelta-ovelle, maskipakoilla jne.

Ulkomailla epäiltiin, että Kiina vähätteli Wuhanissa koronaan kuolleiden määrää.
Kiinan ensimmäinen tautiaalto heikkeni huhtikuun alussa mennessä. Mutta uusia pieniä tautiryppäitä syntyi touko-kesäkuussa.

Tapahtumahistoria

2019 
Hubein maakunnassa alkoi esiintyä alkuperältään epäselvää keuhkokuumetta jo marraskuussa 2019, mutta taudin uskotaan lähteneen liikkeelle jo aiemmin.

Ensimmäisen vahvistetun potilaan oireet alkoivat 1. joulukuuta 2019, vaikka South China Morning Post kertoi myöhemmin ensimmäisen tapauksen olleen mahdollisesti jo 17. marraskuuta 55-vuotiaalla hubeilaisella potilaalla. Sittemmin, 27. maaliskuuta 2020, uutisoitiin ensimmäisen tapauksen olleen todennäköisesti 1. joulukuuta sairastunut 57-vuotias nainen. Naisen testitulos on myöhemmin ollut Covid-positiivinen. Toisen arvion mukaan virus on saattanut levitä Wuhanissa jo lokakuussa. Cambridgen yliopiston tutkijoiden arvion mukaan virus ei välttämättä olekaan peräisin Wuhanista, vaan Etelä-Kiinasta, ja että virus olisi siirtynyt ihmiseen jo 13. syyskuuta. South China Morning Postin mukaan taudin puhkeaminen ajoittuu 13. syyskuuta – 7. joulukuuta väliselle ajalle.

Kiinan viranomaiset kertoivat alun perin ensimmäisen tartunnan ilmenneen 7. joulukuuta. Potilaalla ei ollut myöskään kytköstä Huananin ruokatoriin. Joka tapauksessa Kiinan sosiaalisessa mediassa liikkui jo joulukuun puolivälistä lähtien huhuja mystisestä viruksesta, erityisesti lääketieteen ammattilaisten keskuudessa.

Vuoden viimeisenä päivänä Kiinan kansantasavallan viranomaiset ilmoittivat Maailman terveysjärjestö WHO:n Kiinan toimistolle, että joulukuussa 2019 Hubein maakunnan Wuhanin kaupungissa oli ilmennyt useita vakavia keuhkokuumetapauksia, joiden syytä ei ollut aiemmin tunnistettu. Wuhanin asukkaille sairastumisten kerrottiin johtuvan virusperäisestä keuhkokuumeesta, joka ei tartu ihmisten välillä.

Tammikuu 2020 
1. tammikuuta 2020 Yhdysvaltain terveysviranomaiset paikansivat kaloja ja äyriäisiä myyvän torin Wuhanissa mahdolliseksi tartuntalähteeksi. Tori suljettiin. Kiinan valtiollinen uutistoimisto Xinhua väitti, että syynä on remontti.

Kiinan viranomaiset peittelivät viikkoja tietojen julkistamista liikkeellä olevasta viruksesta. Se pyrki hiljentämään nettikeskustelun aiheesta pidätyksin ja mustamaalaamalla lääkäreitä.

Poliisi ilmoitti pidättäneensä Wuhanissa kahdeksan ihmistä keuhkokuumeeseen liittyvien "huhujen levittämisestä"; kahden päivän kuluttua myös koronaviruksesta varoittanut lääkäri Li Wenliang kutsuttiin kuulusteltavaksi.  Pian tilanteen vakavuus kuitenkin selvisi, kun havaittiin, että virus tarttuu myös ihmisestä toiseen.

9. tammikuuta ilmeni tiettävästi ensimmäinen kuolintapaus, kun 61-vuotias kroonista maksasairautta poteva mies kuoli koronavirukseen. Mies oli tartuntalähteeksi oletetun ruokatorin vakioasiakas. Tuolloin tartuntojen määrä oli 41. Kiinan viranomaiset myönsivät kuitenkin vasta 20. tammikuuta, että virus tarttuu myös ihmisten välillä. Kolmen päivän kuluttua koko Wuhanin kaupunki asetettiin karanteeniin. Tammikuun lopussa Kiinassa oli vahvistettu 11 791 tartuntaa.

Helmikuu 2020 
13. helmikuuta Kiinan viranomaiset muuttivat ilmoituskäytäntöä niin, että kiinisesti todetut tapaukset luokiteltiin vahvistetuiksi. Pelkästään Hubein maakunnassa tämä aiheutti 14 000 uutta tapausta. Muutos oli vastoin WHO:n ohjeita, ja se peruutettiin 20. helmikuuta takaisin WHO:n suosituksiin.

18. helmikuuta taudin leviämisnopeus alkoi hidastua, kun uusien päivässä todettujen tartuntojen lukumäärä laski alle kahdentuhannen. 26. helmikuuta tartuntamäärä laski alle tuhannen, ja WHO ilmoitti samana päivänä, että tartuntoja on enemmän Kiinan ulkopuolella kuin Kiinassa. Pian todettiin, että Kiinan ankarat eristystoimenpiteet ovat alkaneet purra ja että epidemia on mahdollista pysäyttää.

Maaliskuu 2020 
WHO:n pääjohtaja Tedros Adhanom Ghebreyesus totesi 9. maaliskuuta 2020 pidetyssä puheessaan, että yli 70 prosenttia Kiinan noin 80 000 sairastuneesta on parantunut. Tuona päivänä Kiinassa todettiin vain 45 uutta tartuntaa, mikä tieteellisen tutkimuksen mukaan johtui Kiinan ankarista eristystoimenpiteistä.

Koska moneen päivään ei oltu ilmoitettu uusia tartuntoja, kommunistisen puolueen politbyroo ilmoitti pandemian ohitetuksi. 24. maaliskuuta raportoitiin neljästä uudesta tapauksesta. 29. maaliskuuta ilmoitettiin yhteensä 31 uutta tartuntaa, joista kaikki yhtä lukuun ottamatta olivat ulkomailta. Ainoa maansisäinen tartunta oli Gansun maakunnassa. Pääministeri Li Keqiang varoitti 25. maaliskuuta paikallisia viranomaisia uusien tartuntojen peittelystä. Mahdollista toista aaltoa pelätään.

26. maaliskuuta Yhdysvallat ohitti Kiinan tartuntojen lukumäärässä. 28. maaliskuuta Kiina sulki rajansa ulkomaalaisilta estääkseen toisen aallon maahanpääsyn ja hidastaakseen taudin leviämistä maailmanlaajuisesti.

Huhtikuu 2020 
Kiinan kansallinen terveysministeriö ilmoitti 1. huhtikuuta, että se sisällyttää jatkossa myös oireettomat tartunnan saaneiden kokonaismäärään vastoin aiempaa käytäntöä. Kyseisenä päivänä oli virallisen tiedon mukaan 1 367 oireetonta.

Kiinan ulkoministeriön tiedottaja Hua Chunying suositteli 3. huhtikuuta, etteivät ulkomailla olevat kiinalaiset diplomaatit palaisi maahan ennen toukokuun puoliväliä. Samana päivänä vahvistettiin 19 uutta tartuntaa, joista kaikki yhtä lukuun ottamatta olivat ulkomailta. Tällä kertaa ainoa maansisäinen tartunta oli Hubein maakunnassa.

7. huhtikuuta ilmoitettiin, ettei kyseisenä päivänä ollut ilmennyt yhtäkään uutta koronaviruskuolemaa; kyseessä oli ensimmäinen kerta epidemian alkamisen jälkeen. Osalta Wuhanin asukkaista poistettiin matkustuskielto poistettiin seuraavana päivänä. Tuolloin oli virallisten tietojen mukaan diagnosoitu 81 740 tartuntaa ja tautiin oli kuollut 3 331 ihmistä.

15. huhtikuuta Kiina oli tartuntatilastoissa seitsemäntenä Yhdysvaltain, Espanjan, Italian, Ranskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan jälkeen. Tuolloin maassa oli 82 295 tartuntaa, 3 342 kuollutta ja 77 816 parantunutta.

Toukokuu 2020 
Toukokuussa 2020 oli Kiinassa enää vain keskimäärin neljä uutta tartuntaa päivässä. Wuhanissa oli 12. toukokuuta ensi kertaa kuukauteen tartuntoja, kuusi kappaletta. Kaikki Wuhanin asukkaat oli määrä testata.

Kesäkuu 2020 

Kesäkuussa uhkasi uusi tautiaalto Pekingiä. Tartunnat saivat alkunsa luultavasti suurelta Xinfadin tukkutorilta. 28, kesäkuuta oli Pekingssä ja lähialueilla puoli miljoonaa ihmistä karanteenissa. Tuolloin kaupungissa oli 311 todettua koronatapausta

Lokakuu 2020 
Koronavirusta esiintyi enää ajoittain ja paikoin. Qingdaossa todettiin lokakuussa 12 koronatartuntaa, jolloin 10 miljoonaa testattiin. Kiinan bruttokansantuote kasvoi noin 5 prosentin vuosivauhtia.

Aiemmat ennusteet 
Tutkijaryhmä arvioi The Lancetissa julkaistussa tutkimuksessa, että vuoden 2020 huhtikuun lopussa tai toukokuun alussa yhdessä Kiinan suurkaupungissa varmistuisi joka päivä 150 000 SARS-CoV-2 -tartuntaa. Ryhmä esitti kuitenkin, että arviot ovat ehkä liian pessimistisiä, koska ne perustuvat vain Wuhanin karanteenin onnistumiseen. Taudin esiintyvyys väestössä olisi huhtikuussa 2020 noin 35 tapausta tuhatta ihmistä kohti. Leviämisnopeuden perusteella 6. helmikuuta tartunnan saaneiden määrän arvioitiin kaksinkertaistuvan 4–6 päivässä. Epidemia on kuitenkin saatu hallintaan Kiinan osalta, ja ainoa uhka on lähinnä mahdollinen toinen aalto.

Rajoitustoimenpiteet 
Kiina kieltäytyi Maailman terveysjärjestön (WHO:n) avusta koronaviruksen taltuttamisessa helmikuun alussa. Kiina on kehittänyt mobiilisovelluksen, jolla käyttäjät voivat seurata omaa koronavirusriskiään. Sovellus kertoo käyttäjille, ovatko he olleet lähellä henkilöä, jolla on todettu tai jolla epäillään koronavirustartuntaa. Moni yhtiö laittoi työntekijänsä etätöihin karanteenin vuoksi. Kiina massadesinfioi seteleitä, mutta sen hyödyt jäivät pieniksi, sillä valtaosa kiinalaisista on siirtynyt käyttämään mobiilimaksuja.

760 miljoonan ihmisen liikkumista oli rajoitettu ympäri Kiinaa 16. helmikuuta. Rajoitukset koskivat noin puolta maan asukkaista. Koronakaranteenien tiukkuus vaihteli alueittain. Joissakin paikoissa ihmisten ei annettu poistua kotoaan ollenkaan, joissakin rajoitettiin lähinnä kaupungista lähtemistä. Jotkut kaupungit veivät kontrolloinnin äärimmäisyyksiin: esimerkiksi Hangzhoussa ihmisiä ei paikoin päästetty lähtemään kotoaan edes lääkäriin.

Hubei 

23. tammikuuta 2020 kaikki Hubein maakunnan Wuhanin kaupungin juna- ja lentoyhteydet, samoin kuin linja-auto-, metro- ja lauttayhteydet katkaistiin. Kaupungin yhdeksää miljoonaa asukasta kiellettiin poistumasta kaupungista. Kirjastot, museot ja teatterit peruuttivat kaikki tapahtumansa ja esityksensä. Lisäksi 23. tammikuuta Wuhanin tärkeimmät tiet suljettiin ja ihmisiä määrättiin käyttämään rangaistuksen uhalla hengityssuojaimia julkisissa paikoissa, kuten kauppakeskuksissa.

Wuhanissa olevia KFC- ja Pizza Hut -ravintoloita oltiin 25. tammikuuta sulkemassa koronaviruksen leviämisen ehkäisemiseksi, samoin Hubein provinssin Starbucks-kahviloiden uutisoitiin pysyvän kiinni ainakin viikon ajan.

Helmikuun alussa Kiinan viranomaisten kiersivät ovelta ovelle 11 miljoonan asukkaan Wuhanissa vieden asukkaita, joiden epäiltiin sairastuneen koronavirukseen väkisin karanteenileireille. Leirien olosuhteiden kerrottiin olevan huonot ja lääkehoidon mahdollisuudet heikot. Wuhanin kriisisairaaloita suljettiin potilasmäärän vähyyden vuoksi. 10. maaliskuuta Hubein liikkumisrajoituksia löysennettiin niin, että mobiilisovelluksen avulla terveiksi vahvistetut ihmiset saavat matkustaa Hubein alueilla, joissa koronavirustartunnan riski on määritelty matalaksi tai keskiverroksi.

Myöhemmin on vasta-aineista mittattu, että 11 miljoonan asukkaan Wuhanissa noin 500 000 sai koronaviruksen.Tämä on 4,4 prosenttia kaupungin väestöstä.  Tartuntoja oli kymmenkertainen määrä ilmoitettuihin nähden. Wuhanissa ilmoitettiin 16. huhtikuuta mennessä kuolleen 2 579. Mutta kiinalaisen Caixin-lehden mukaan Wuhanissa olisi ollut epidemian aikaan jopa 42 000 kuolemaa.

Muualla Manner-Kiinassa 
Torstaina 23. tammikuuta eristettiin 70 kilometriä Wuhanin itäpuolella sijaitsevan 7,5 miljoonan asukkaan Huanggangin liikenneyhteydet. Wuhanin tavoin Ezhoussa suljettiin elokuvateatterit sekä nettikahvilat, ja päärautatieasema suljettiin 23. tammikuuta.

Pekingissä torstaina 23. tammikuuta tärkeimmät kiinalaiseen uuteenvuoteen kuuluvat tapahtumat suljettiin viikonlopuksi ja temppeleiden perinteiset vuosimessut peruutettiin kahdeksi viikoksi ja monia turistinähtävyyksiä suljettiin. Suunnitellut uudenvuoden tapahtumat peruutettiin 25. tammikuuta ja 8. helmikuuta väliseksi ajaksi.

Kiinan viranomaiset määräsivät eristystoimenpiteet itsenäisesti, vaikka Maailman terveysjärjestö ei ollut pitänyt niitä tarpeellisina. WHO:n johtaja Tedros Adhanom Ghebreyesus ilmaisi tyytyväisyytensä toimintaan, koska suuret ihmisjoukot ovat merkittävä riskitekijä.

Kiina ilmoitti 25. tammikuuta lopettavansa ryhmämatkat ulkomaille ja maan sisällä. Lisäksi Kiina määräsi tarkastuksia julkiseen liikenteeseen koko valtion alueelle viruksen takia. Koronavirusepäilyjä tarkastetaan junien, lentokoneiden ja bussien matkustajilta erityisillä tarkastuspisteillä. Kiina on myös laajentanut matkustusrajoituksia viiteen uuteen kaupunkiin koronaviruksen leviämisen estämiseksi. Kaupunkien julkisen liikenteen yhteyksiä ja reittejä moottoriteille on suljettu. Kaikki maaliikenne Pekingistä oltiin katkaisemassa.

Terveysviranomaiset edellyttävät, että kaikki Wuhaniin matkustaneet rekisteröityvät kunnallisilla terveysasemilla ja pysyttelevät kotonaan 14 päivän karanteenissa.

Helmikuun alussa Kiinan viranomaiset kielsivät uhrien hautajaisten järjestämisen viruksen leviämisen estämiseksi. Virukseen kuolleet tulisi polttohaudata välittömästi lähellä kuolinpaikkaa. Lisäksi sairaaloiden jätevesien laskeminen eteenpäin ilman desinfiointia kiellettiin, koska kiinalaistutkijat ovat todenneet viruksen tarttuvan hengitystie-eritteiden lisäksi esimerkiksi oksennuksesta.

Läpinäkyvyys 
21. tammikuuta kerrottiin viruksen ydinalueen sairaaloilta loppuneen varusteet ja henkilökunta kesken. Tämän vuoksi monet sairaalat eivät olleet kyenneet diagnosoimaan koronavirustapauksia tarkasti, ja ne olivat diagnosoineet monia koronavirustapauksia "vakavaksi keuhkokuumeeksi". Monet, joilla oli viruksen taudinkuvaan sopivia oireita oli lähetetty kotiin sairaaloista pitkien jonotusaikojen ja ahtaiden olosuhteiden johdosta. Tämän vuoksi tutkijat arvioivat todellisten tapausten määrän olevan 5–10 kertaa virallisesti todettua suurempi tammikuussa 2020. Eräs tutkijaryhmä arvioi helmikuussa, että 19:sta tartunnan saaneesta vain yksi testattiin. Näiden ihmisten joukossa riski kuolla olisi lähes yksi viidestä.

Kuukauden ajan joulukuun 8. päivästä 2019 17. tammikuuhun 2020, kaikki vahvistetut Manner-Kiinan tapaukset olivat Wuhanin kaupungista, vaikka samaan aikaan vahvistettuja tapauksia todettiin Japanissa ja Thaimaassa. Kiinalaisissa sosiaalisen median kanavissa vihjailtiin viranomaisten salailevan sairastuneiden todellisia lukumääriä. Virusta on leikkimielisesti kutsuttu "isänmaalliseksi", sillä se "tartuttaa muut maat, muttei omaamme (Kiinaa)". Viranomaisten kovat otteet herättävät vastustusta monien kiinalaisten keskuudessa. Hallitusta arvostelevia viestejä on ilmestynyt sosiaaliseen mediaan, mutta viranomaiset ovat sensuroineet niitä huolellisesti. Kiinalaisissa sosiaalisen median kanavissa julkaistiin lukuisia videoita sairaaloista, jotka on ylikuormitettu tuhansilla kuumeesta kärsivillä ihmisistä, ja ihmiset ovat kyseenalaistaneet Kiinan valtion antamia virallisia lukuja. Suuri osa videoista on kuitenkin valheita. Kiinalaisessa sosiaalisessa mediassa ihmeteltiin, miksi joka päivä raportoitujen uusien tartuntojen ja kuolleiden suhde on suunnilleen sama, hieman yli kaksi prosenttia. Virusta luonnehdittiin humoristisesti hyväksi matematiikassa.

28. tammikuuta hongkongilaisten tutkijoiden Lancetissa julkaistun tutkimuksen avulla kävi ilmi, että SARS-CoV-2-tartuntoja oli havaittu aiemmin kuin Kiinan viranomaiset ovat kertoneet, eikä epidemia näytä olevan kytköksissä Huananin ruokatoriin Wuhanin kaupungissa yhtä tiiviisti, kuin Kiinan viranomaiset ovat antaneet ymmärtää. Lisäksi potilaat eivät ole niin suurelta osin iäkkäitä tai pitkäaikaissairaita kuin viranomaiset aluksi korostivat. On arvioitu, että virus on levinnyt Wuhanissa todellisuudessa paljon ennen joulukuuta, ehkä jo lokakuussa. Tutkimuksen mukaan tauti on tarttunut ihmisestä toiseen viimeistään tammikuun alkupäivinä, vaikka Kiina vahvisti näin tapahtuneen vasta 20. tammikuuta.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen johtavan asiantuntijan Jussi Sanen mielestä kiinalaisten spekulaatiot siitä, että käärme olisi toiminut viruksen väli-isäntänä ennen sen siirtymistä ihmiseen ovat hyvä esimerkki siitä, miten epävarmojen tietojen perusteella on vedetty mutkia suoriksi. Hänen mukaansa tarkemmin katsottuna paljastuu, että siinä ei ole mitään perää – dataa on vähän ja siitä on tehty hyvin suoria johtopäätöksiä. Hän sanoi, että normaalissa tilanteessa tällaiset tutkimusmallit eivät ikinä menisi läpi tieteen teossa.

Ensimmäisenä viruksesta julkisuudessa ilmoittanut lääkäri Li Wenliang joutui viranomaisten painostuksen kohteeksi. Li jakoi joulukuussa sosiaalisessa mediassa varoituksia sars-viruksen kaltaisen viruksen leviämisestä. Poliisi vaati häntä allekirjoittamaan lausunnon, jonka mukaan varoittelut olisivat olleet "laitonta käytöstä". Sankarilääkäriksi kiinalaisten keskuudessa noussut Li sairastui itse virukseen ja kuoli. Kiinan keskushallinto myönsi 19.3. rankaisseensa lääkäriä aiheettomasti.

Wuhanin paikallishallinnon viranomaiset olivat viikkojen ajan vähätelleet keskushallinnolle uhkaa, jonka uusi koronavirus aiheuttaa. Syy tietojen pimittämiseen oli halu olla pilaamatta juhlamieltä Hubein maakuntahallinnon seremonioissa vuoden alussa. Tammikuun alussa viranomaiset myös rajoittivat keskustelua aiheesta muun muassa pidättämällä ihmisiä, jotka olivat kirjoittaneet siitä sosiaaliseen mediaan, ja uhkailemalla aihetta käsitelleitä toimittajia.

Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin mukaan Kiinan hallituksen reaktio koronavirukseen viivästyi, sillä se pyrki estämään tiedon leviämisen julkisuuteen eikä hoitanut tapausten raportointia asianmukaisesti. Järjestön mukaan Kiina oli ottanut kiinni taudista kertoneita ihmisiä ”juorunlevittäjinä”, sensuroinut aihepiiriä käsittelevää verkkokeskustelua sekä rajoittanut uutisointia mediassa. Järjestö syyttää Kiinan pyrkineen kritiikin hiljentämiseen sen sijaan, että se pyrkisi faktoin hiljentämään taudista leviävät valeet ja virheelliset tiedot. Muun muassa sairastuneiden perheiden pyyntöjä avun saamiseksi oli sensuroitu. Tutkijat olivat arvioineet, että Hubein viranomaiset vähättelivät tammikuun alussa epidemian laajuutta. Hubein kommunistipuolueen johtaja myönsi helmikuussa, että viranomaiset pahensivat tilannetta, koska eivät määränneet aiemmin matkustusrajoituksia. Suomalaiset asiantuntijat olivat aikaisemmin kritisoineet Kiinan matkustusrajoituksia ja kokonaisten kaupunkien asettamista karanteeniin, kuvaillen niitä "ylilyönneiksi".

Kiinan antamat luvut herättivät epäilyksiä vääristelystä, sillä Wuhanin kaupungissa miltei viisi prosenttia tartunnan saaneista oli kuollut, kun joissakin Kiinan maakunnissa ja yli 20 maassa kuolemantapauksia ei ollut yhtään. Esimerkiksi Itä-Kiinassa sijaitsevassa Zhejiangin maakunnassa oli 11. helmikuuta 2020 mennessä raportoitu yhteensä 1 117 tartuntaa, muttei yhtäkään kuolemaa. Guangdongin maakunnassa tartuntoja oli 1 177 ja kuolleita yksi. Erilaisille tartunta- ja kuolleisuusluvuille voi olla myös viattomia selityksiä. Viranomaisten uskotaan vääristelevän lukuja, sillä Kiinalla pimitti tietoja esimerkiksi 2000-luvun alun SARS-epidemian aikana, ja koska Kiina on autoritaria.

10. helmikuuta Hubein maakunnassa kirjattiin lähes 6000 tartuntaa, mutta Kiinan viranomaiset ilmoittivat vain vähän yli puolet tästä.

Tampereen yliopiston epidemiologian professori Anssi Auvisen mukaan oli "aika vahva oletus", että Kiinan antamat luvut olisivat kertoneet tautitilanteesta tarkasti. Auvisen mukaan lukujen puutteelle on myös viattomia syitä: kaikkia tapauksia ei oltu tunnistettu, tartuntojen rekisteröiminen ei ollut ajan tasalla ja esimerkiksi virustautiin kuolleiden kuolinsyyt oli ehkä merkitty väärin, vaikkapa keuhkokuumeeksi. Uusi virus aiheuttaa pahimmillaan tappavia hengitystieinfektioita monien muiden koronavirusten tavoin. Kiinan maakuntien välisiä kuolleisuuseroja voi Auvisen mukaan selittää esimerkiksi se, minkä ikäisessä väestössä virus on missäkin päin maata alkanut kiertää – virus on tappavin ja vaarallisin yli 60-vuotiaille.

Lähteet 

Kiinassa
Kiinan historia