Maasotakoulu

Maasotakoulu (MAASK) on Suomen maavoimien joukko-osasto ja puolustushaarakoulu, jonka kotipaikka on Lappeenranta. Vuodesta 2015 alkaen osia Maasotakoulun toiminnoista sijaitsee myös Haminassa, Hattulassa (Parolannummella), Kankaanpäässä (Niinisalossa)ja Riihimäellä.

Maasotakoulu perustettiin vuonna 2001, ja se on Maavoimien komentajan alainen, Maavoimien yksi joukko-osasto. Maasotakoulun päätehtäviä ovat valmius, koulutus ja tutkimus, puolustusvalmiuden ylläpito. Maasotakoulu kouluttaa ammattisotilaita, varusmiehiä ja reserviläisiä. Maasotakoulussa työskentelee noin 600 henkilöä. Joukko-osaston tukikohta on Lappeenrannan–Haminan varuskunta.

Maasotakoulun alaisuudessa toimii myös Maavoimien soittokunta, yksi Suomen kuudesta sotilassoittokunnasta: Rakuunasoittokunta.

Maasotakoulun koulutuskeskus 

Maasotakoulun koulutuskeskus (KOULK) suunnittelee,  valmistelee,  toteuttaa  ja  kehittää  Maasotakoulussa järjestettävän Puolustusvoimien palkatun henkilöstön, myös kadettien, perus- 
ja  täydennyskoulutusta  sekä  varusmieskoulutusta.  Lisäksi koulutuskeskus  toteuttaa  Maasotakoululle  käsketyn  sotilasammatillisen  aliupseerikoulutuksen  ohjauksen  Maavoimissa.

Maasotakoulun koulutuskeskus järjestää Maavoimien upseerien maavoimien puolustushaaran perusopinnot kuin myös jalkaväen, tykistön, pioneerien ja viestin aselajien sekä 
tiedustelun ja elektronisen sodankäynnin eriytyvät opinnot Maanpuolustuskorkeakoulun sotatieteiden kandidaatin ja -maisterin tutkintojen maavoimien koulutusohjelman (aik. maasotalinja) opiskelijat käyvät puolustushaaraopinnot sekä jalkaväki-, pioneeri-, kenttätykistö- ja viestiaselajien eriytyvät aselajiopinnot Maasotakoulussa ja sen alaisissa aselaji- ja toimialakouluissa. Maasotakoulun Koulutuskeskuksen alaiset aselajikoulut ovat: Jalkaväkikoulu Lappeenrannassa, Panssarikoulu Hattulan Parolannummella, Pioneerikoulu Lappeenrannassa, Tykistökoulu Kankaanpään Niinisalossa ja Viestikoulu Riihimäellä. 

Koulutuskeskus järjestää myös Maavoimien palkatun aliupseeriston maavoimien puolustushaaraopinnot kuin myös jalkaväen, tykistön, tiedustelun, pioneerin ja viestin 
aselajien sekä tiedustelun ja elektronisen sodankäynnin eriytyvät opinnot sekä Maavoimien esikunnan käskemän palkatun henkilökunnan täydennyskoulutuksen. Kadettikurssien opiskelijamäärä on yleensä noin sata henkilöä. Vuonna 2014 Maanpuolustuskorkeakoulun kadettikurssin maasotalinjan aloitusvahvuus oli 112 opiskelijaa, ja kaikkiaan Maasotakoulussa opiskelee vuosittain yli 1 000 henkilöä.

Henkilöstön lisäksi Maasotakoulussa koulutetaan asevelvollisia. Maasotakoulun Reserviupseerikoulu ja Panssarikoulu järjestävät kahdesti vuodessa reserviupseerikurssin. Reserviupseerikoulun maavoimien reserviupseerikurssin aloitusvahvuus on noin 600-700 oppilasta ja Panssarikoulun panssarireserviupseerikurssin 40–60 oppilasta. Reserviupseerikouluun kuuluu myös kaksi alokkaita vastaanottavaa yksikköä, joissa palveluksensa aloittaa noin 300 varusmiestä kahdesti vuodessa.

Panssarikoulu

Panssarikoulu perustamispäivänä pidetään 2. huhtikuuta 1948, kun panssaripataljoonan komentaja Nils Åkerman allekirjoitti esityksen pysyvän panssarialan opetuksen järjestämisestä. Toukokuussa 1952 panssarivaunupataljoona panssarikoulusta muodostettiin itsenäinen joukko-osasto kevyen prikaatin alaisuuteen. Joulukuussa 1971 siitä tuli itsenäinen sotilasopetuslaitos.

Panssarikoulu liitettiin 1. tammikuuta 2015 Maasotakoulun Koulutuskeskuksen osastoksi. 

Panssarikoulussa kadetit eli sotatieteiden kandidaateiksi opiskelevat suorittavat aselajiopintojaan. Lisäksi Panssarikoulussa on kahdesti vuodessa panssarireserviupseerikurssi (PSRUK), johon tulee varusmiehiä eri joukko-osastoista ympäri Suomea Parolannummelle saamaan varusmiesjohtajakoulutusta.

Jalkaväkikoulu 
Jalkaväkikoulu perustettiin 1. tammikuuta 2015 erilliseksi maasotakoulun osastoksi, koska maasotakoulu oli toiminut aikaisemmin maavoimien puolustushaarakoulun lisäksi myös jalkaväen kouluna. Koulun perinnepäivä on 10. lokakuuta ja perinnemarssina on Sillanpään marssilaulu. Jalkaväkikoulun perustehtävä on järjestää puolustusvoimien palkatulle henkilöstölle perus- ja täydennyskoulutusta. Jalkaväkikoulu on jakautunut korkeakouluosastoon, täydennyskoulutusosastoon ja maavoimasektoriin. 

Korkeakouluosasto suunnittelee, valmistelee ja järjestää toteutettavan upseerikoulutuksen ja  muut erikseen käskettävät kurssit sekä opetustilaisuudet.
  
Täydennyskoulutusosasto suunnittelee, valmistelee ja järjestää maavoimien aliupseerien opintokokonaisuuksien puolustushaa-
raopintoja ja jalkaväkiopinnot sekä muut erikseen käskettävät kurssit ja opetustilaisuudet. 

Maavoimasektori tukee molempien osastojen järjestämiä puolustushaaraopintoja.

Jalkaväkikoulu on jalkaväkikoulutuksen (jääkäri-, panssarin-torjunta-, kranaatinheitin-, tiedustelu- ja sotilaspoliisikoulutus) pääasiallinen koulu.  Sen tavoitteena on kehittyä myös jalkaväen taistelutekniikassa ja taktiikassa taisteluosastotasolle asti. Taistelutekniikan ja taktiikan opetusta jalkaväkikoulu toteuttaa yhteistoiminnassa maasotakoulun koulutuskeskuksen kanssa.

Reserviupseerikoulu 
Reserviupseerikoulu on liitetty osaksi Maasotakoulua, Maasotakoulun yhdeksi joukkoyksiköksi vuonna 2015.

Reserviupseerikoulu eli RUK Haminassa on Suomen suurin johtajakoulu. Reserviupseerikoulu on vuodesta 1920 alkaen kouluttanut yhteensä yli 180 000 reserviupseeria Puolustusvoimien reserviin.

Maavoimien reserviupseerikursseja järjestetään kaksi kertaa vuodessa. Jokaisella kurssilla aloittaa noin 600-700 oppilasta. Vaikka kurssin nimikkeenä on "Maavoimien reserviupseerikurssi", tuotetaan kurssilla johtajia kaikkien puolustushaarojen sekä Rajavartiolaitoksen tarpeisiin. Koulutuksella luodaan tiedolliset ja taidolliset perusteet sodan ajan joukkueen tai jaoksen johtajatehtävään. Koulutuksen painopisteinä ovat johtaminen, aselajioppi sekä aselajien välinen yhteistoiminta.

Reserviupeerikurssille tulee varusmiehiä eri joukko-osastoista Haminaan ympäri Suomea saamaan johtajakoulutusta ja heistä tulee varusmiesjohtajia, reservinupseereita. Kurssin jälkeen varusmies siirtyy takaisin omaan joukko-osastoonsa johtamaan ja kouluttamaan loppupalveluksensa ajaksi muita varusmiehiä.

Maasotakoulun varusmiehet palvelevat Reserviupseerikoulun joukkotuotantoyksiköissä, ja myös heistä osa pääsee reserviupseerikurssille johtajakoulutukseen.

Maavoimien tutkimuskeskus 

Maavoimien tutkimuskeskus (MAAVTKESK) on Maasotakoulun yksi joukkoyksikkö ja Maavoimien alainen tutkimuslaitos.   Tutkimuskeskuksen keskeisin tehtävä on suorituskykyjen suunnittelua, kehittämistä, käyttöä, hankkeita sekä hankintoja tukeva tutkimus ja kehittäminen sekä edellä mainittuja tukeva kokeilu- sekä testaustoiminta. Pääosa MAAVTKESK:n noin 70 työntekijästä työskentelee 
Haminassa, mutta kolme tutkimussektoria sijoittuu muualle. Tutkimuskeskuksen tykistösektori toimii Niinisalossa, panssarisektori  Hattulassa  ja  viestisektori Riihimäellä,  
koska paikkakunnilla sijaitsevista varuskunnista löytyvät välineet, joihin sektoreiden tutkimus- ja kokeilutoiminta kohdistuu. Maavoimien tutkimuskeskuksen kymmenen tutkimusalaa ovat: jalkaväki, panssari ja mekanisointi, tykistö, pioneeri, ilmatorjunta, tiedustelu, valvonta ja maalittaminen sekä elektroninen sodankäynti, johtamisjärjestelmä ja viesti, huolto, koulutus- ja simulaattori,  rakennetun alueen taistelu.

Maavoimien tutkimuskeskuksen toiminnan painopiste on kentällä, siellä missä joukot toimivat. Maavoimien tutkimuskeskus  tekee  tutkimusta  ja järjestää  kokeilutoimintaa  yhteistyössä eri tahojen kanssa, usein joukko-osastoissa. Maasotakouluun kuuluvassa Maavoimien tutkimuskeskuksessa tehdään maavoimien kehittämiseen liittyvää tutkimustoimintaa.

Organisaatio 

Joukko-osastoa komentaa Maasotakoulun johtaja. Hänen alaisuuteensa kuuluvat esikunta sekä joukkoyksikköinä Reserviupseerikoulu, Koulutuskeskus ja Maavoimien tutkimuskeskus.

 Esikunta (Lappeenranta, osia Haminassa)
 Henkilöstöosasto
 Operatiivinen osasto
 Huolto-osasto
 Huoltokeskus
 Koulutusosasto
 Rakuunasoittokunta (Lappeenranta)
 Reserviupseerikoulu (Hamina)
 Maavoimien reserviupseerikurssi
 Kärkikomppania
 Tiedustelukomppania
 Tulipatteri
 Pioneerikomppania
 Esikunta- ja viestikomppania
 Jääkärikomppania
 Kuljetuskomppania

 Koulutuskeskus (Lappeenranta)
 Opintoasiainosasto
 Sotataidon ja kouluttamisen opettajaryhmä
 Jalkaväkikoulu
 Panssarikoulu (Hattula)
 Pioneerikoulu
 Tykistökoulu (Kankaanpää)
 Viestikoulu (Riihimäki)
 Maavoimien tutkimuskeskus (Hamina)
 Maataistelukeskus
 Tutkimus- ja kehittämisosasto (osia Hattulassa, Kankaanpäässä ja Riihimäellä)

Historiaa 

Maasotakoulu perustettiin Pääesikunnan alaiseksi itsenäiseksi puolustushaarakouluksi 1. elokuuta 2001 edellisenä päivänä lakkautetun Maanpuolustusopiston tilalle ja tiloihin. Muutos liittyi puolustusvoimien upseerikoulutuksen uudistukseen, jossa opistoupseerien koulutus lopetettiin ja Maanpuolustuskorkeakoulun ylempää korkeakoulututkintoa vastannut upseerin tutkinto jaettiin upseerin alemmaksi (sotatieteiden kandidaatti) ja ylemmäksi korkeakoulututkinnoksi (sotatieteiden maisteri). Maasotakoulu alkoi toteuttaa osia näiden tutkintojen opetuksesta. Vuodesta 2008 alkaen Maasotakoulu on ollut Maavoimien komentajan alainen joukko.

Upseerikoulutus 

Ensimmäinen Maasotakoulussa opiskellut maavoimien kadettikurssi aloitti opintonsa 10. syyskuuta 2001 ja oli numeroltaan 88. Maasotakoulu järjesti pääsykokeet, ja kadetit opiskelivat koko ensimmäinen lukuvuoden Maasotakoulussa ennen siirtymistään Maanpuolustuskorkeakouluun Santahaminaan. Kandidaatti- ja maisterivaiheessa Maasotakoulu toimi aselajikouluna jalkaväkilinjan opiskelijoille. Maasotakoulussa oli mahdollista opiskella myös pelkät vuoden mittaiset upseerin perusopinnot ja työllistyä määräaikaisen reserviupseerin virkaan.

Upseerikoulutus uudistui jälleen vuonna 2006 Bolognan prosessin myötä. Opinnot muuttuivat kaksivaiheisiksi siten, että kaikki suorittavat aluksi kolmevuotiset kandidaattiopinnot ja siirtyvät muutamaksi vuodeksi Puolustusvoimien palvelukseen ennen kaksivuotisia maisteriopintoja. Uudessa järjestelmässä opintojen aloitus siirtyi Maanpuolustuskorkeakouluun, ja maavoimien kadetit opiskelivat Maasotakoulussa ensimmäisen lukuvuoden kevään. Jalkaväkilinjalle suuntautuneet palasivat kouluun koko kolmanneksi lukuvuodeksi. Maisterivaiheessa jalkaväkilinjan opiskelijat opiskelivat Maasotakoulussa noin kolmen kuukauden mittaisen jakson.

Vuonna 2015 Maasotakoulun tehtävät jalkaväen upseerien aselajikouluna siirtyivät Koulutuskeskuksen alaisuuteen perustettuun Jalkaväkikouluun. Samalla Koulutuskeskuksen alaisuuteen liitettiin myös Panssarikoulu, Pioneerikoulu, Tykistökoulu ja Viestikoulu. Kandidaattiopintoja muutettiin niin, että ensimmäiset puolitoista vuotta opiskellaan Maanpuolustuskorkeakoulussa, seuraavat puoli vuotta puolustushaarakoulussa ja viimeinen vuosi aselajikoulussa.

Opistoupseerikoulutus  

Maasotakoulun perustamisen yhteydessä koulun alaisuuteen siirtyi yli 500 Maanpuolustusopistossa opintonsa aloittanutta opistoupseerin perus- ja jatkokurssien opiskelijaa. Viimeinen opistoupseerin peruskurssi valmistui Maasotakoulusta vuonna 2003, ja opistoupseerien jatkokoulutusta Maasotakoulu järjesti vuoteen 2012 asti.

Aliupseerikoulutus 

Vuonna 2008 Maasotakoulussa alkoi uusimuotoisen aliupseeriston koulutus maavoimien ja jalkaväen sotilasammatillisilla opintojaksoilla 1–2 ja mestariopinnoilla.

Puolustusvoimauudistus 2012–2015 

Vuosina 2012–2015 toimeenpantu puolustusvoimauudistus laajensi ja hajautti Maasotakoulun toimintaa. Uudistuksen myötä Maasotakoululla on toimintoja viidellä paikkakunnalla ja henkilöstön määrä kasvoi noin 230:stä noin 630:een.

Itsenäinen joukko-osasto Reserviupseerikoulu Haminasta liitettiin joukkoyksikkönä osaksi Maasotakoulua 1. tammikuuta 2015. Reserviupseerikoulun toiminta Haminassa jatkuu. Lappeenrannassa sijainnut Maasotakoulun ainoa varusmiesyksikkö Rakuunaeskadroona puolestaan liitettiin hallinnollisesti Reserviupseerikouluun. Yksikkö lakkautettiin vuoden 2016 lopussa, minkä jälkeen Maasotakoulun varusmieskoulutus keskitettiin Haminaan.

Pioneeri- ja Suojelukoulu siirtyi Keuruulta Lappeenrantaan kesällä 2014 ja liitettiin hallinnollisesti Maasotakouluun 1. tammikuuta 2015 nimellä Pioneerikoulu. 1. tammikuuta 2015 Maasotakouluun liitettiin hallinnollisesti myös Panssarikoulu Hattulasta, Tykistökoulu Kankaanpäästä ja Viestikoulu Riihimäeltä. Näiden koulujen toiminnot jäivät pääosin entisiin paikkoihinsa. Lappeenrantaan perustettiin 1. tammikuuta 2015 Jalkaväkikoulu. Haminaan perustettiin Maavoimien tutkimuskeskus, joka muodostettiin Maasotakoulun Maataistelukeskuksesta ja Maasotakouluun liitettyjen aselajikoulujen tutkimus- ja kehittämisosastoista.

Rakuunasoittokunta laajeni vuoden 2014 alussa ja jatkoi toimintaansa Lappeenrannasta käsin toimialueenaan koko Itä-Suomi. 

Maasotakouluun kuulunut asevelvollisuusasioista vastannut Etelä-Karjalan aluetoimisto yhdistettiin Kymenlaakson aluetoimiston kanssa Kaakkois-Suomen aluetoimistoksi, joka sijoitettiin Kouvolaan Karjalan prikaatin alaisuuteen.

Tunnukset ja perinteet 

Maasotakoulun vuosipäivä on 19. lokakuuta ja kunniamarssi Otto Kotilaisen säveltämä ”Maasotakoulun marssi” eli ”Nuoret sankarit”. Maasotakoulun lipun suunnitteli heraldikko Liisa Kontiainen. Lipussa on maavoimien vihreällä pohjalla Suomen leijona ja upseerikoulutukseen viittaava heraldinen ruusu. Maasotakoulun joukko-osastoristissä on Yrjönristi päällään ristikkäiset miekat.

Maasotakoulun toisen maailmansodan aikaisia perinnejoukkoja ovat jatkosodan Jalkaväkirykmentti 1 ja Jalkaväkirykmentti 2. Maasotakoulu vaalii myös Maanpuolustusopiston ja sen edeltäjien sekä Uudenmaan rakuunapataljoonan perinteitä. UudRakP oli Lappeenrannassa toiminut joukko-osasto, jonka perinteet siirtyivät Maanpuolustusopiston edeltäjän Päällystöopiston vaalittavaksi vuonna 1990.

Maasotakoulun alaisilla yksiköillä on lisäksi omia tunnuksiaan ja perinteitään.

Johtajat 

Maasotakoulun johtajana ovat toimineet:

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Maasotakoulu Puolustusvoimien sivustolla