Kankarisvesi

Kankarisvesi on järvi Jämsässä Jämsänkosken keskustan pohjoispuolella. Järven pinta-ala on 8,29 neliökilometriä ja se laskee Päijänteeseen Jämsänjokea pitkin. Kankarisvesi on Kankarisveden-Pirttijärven alueen suurin järvi. Wanhan Witosen melontareitti kulkee Kankarisveden kautta. Etäisyys järven luoteisosasta eteläosan Oinaalanrantaan on noin yksitoista kilometriä.

Maantiede ja kulttuurikohteet 
Kankarisvesi on osa Jämsän reittiä. Vedet laskevat Petäjäveden suunnasta Väännäkosken kautta järven pohjoisimpaan osaan, jonka nimi on Uuhivesi. Se on yhteydessä eteläisempään Kankarisveteen kapean Runonvirran kautta, jonka kaakkoispuolella on Vuohiselkä. Sen kaakkoispuolella on puolestaan Kankarisveden suurin saari, Vihatinsalo, jota erottaa mantereesta Sulkusalmi lännessä ja Vihatinsalmi idässä. Saaren pinta-ala on runsaat 50 hehtaaria.

Vihatinsalon eteläpuolella on pienten saarten rykelmä, jonka eteläpuolella avautuu Kankarisveden suurin selkä, Tervalanselkä. Sen eteläpuolella on Rekolanselkä, jonka syvyys on paikka paikoin yli 20 metriä. Selkiä erottaa Rasuanniemi hiekkarantoineen. Kankarisveteen kuuluu myös Muilahti Tervalanselän lounaispuolella. Muilahtea erottaa Tervalanselästä Mustassaari, jonka pinta-ala on noin 15 hehtaaria.
 
Vihatinsalon ja Mustassaaren lisäksi Kankarisveden saaria ovat muun muassa vajaan kahden hehtaarin laajuinen Hirvisaari ja noin 800 metriä pitkä Köyryssaari Tervalanselän itäosassa. Vihatinsalon luoteispuolella sijaitsevat noin kahden hehtaarin laajuiset Aittosaari ja Runonsaari. Rekolanselkä on lähes saareton ja varsin sen rannoilla sijaitsee Jämsän keskustaajaman pohjoisia asuinalueita.

Kankarisveden etelärannalla on Oinaalan urheilukenttä ja Aarresaaren kotiseutumuseo. Urheilukentästä etelään Kankarisvesi kapenee luusuaksi, jonka kautta sen vedet virtaavat Rekolankoskeen ja edelleen Koskikeskiseen. Salmen itärannalla oli aikoinaan Jämsänkosken tehdasrata, josta on muistona höyryveturi Rekolankosken kupeessa Vanhan Myllyn vieressä.

Kankarisveden eteläosassa on paikannettu useita kivikautisia asuinpaikkoja.

Seututie 604 kulkee järven itärantaa pitkin. Kankarisvesi on pitkään ollut soutu-urheilun keskus. Vuodesta 1959 toiminnasta on vastannut Jämsänjoen Soutuveikot.

Kankarisvedeltä etelään johtavan salmen länsirannalla on Virtasalmen asuinalue ja itärannalla Oinaalan asuinalue. Jämsänkosken teollisuusympäristö sijaitsee eteläpuolella. Salmen eteläisin osa on luokiteltu omaksi järvekseen, jolla ei kuitenkaan ole nimeä. Sen järvinumero on 14.512.1.013, pinta-ala noin 1,6 hehtaaria, keskisyvyys 1,2 metriä ja tilavuus 18 740 kuutiometriä. Nimettömän järven korkeustaso on sama kuin Kankarisveden, eli 97,8 metriä mpy. Tervalanselän koillispuolella sijaitsevan noin 90-hehtaarisen Sovijärven korkeustaso on myös 97,8 metriä mpy. Kankarisveden kanssa samantasoisen järvialueen yhteispinta-ala on noin 9,2 neliökilometriä ja vesitilavuus noin 36,6 miljoonaa kuutiometriä.

Kankarisveden tuntumassa sijaitsee useita pieniä järviä, kuten Oinaslammi Rekolanselän kaakkoispuolella, Kaakkolammi Rekolanselän lounaispuolella, Riihijärvi Tervalanselän luoteispuolella, Härönlammi Uuhiveden itäpuolella ja Keskislammi Tervalanselän kaakkoispuolella. Muilahden pohjoispuolella sijaitsee vajaan hehtaarin laajuinen Muilammi (98,7 metriä mpy).

Vesistösuhteet 
Kolmas jakovaihe: Kankarisveden-Pirttijärven alue
Toinen jakovaihe: Jämsänjoen alue
Ensimmäinen jakovaihe: Jämsän reitin valuma-alue
Päävesistö: Kymijoen vesistö.

Jämsän reitti 
Kankarisvesi on Jämsän reitin suurimpia järviä. Ohessa Jämsän reitin kulku Petäjävedeltä Päijänteelle, eli reitin keski- ja eteläosa. Suluissa pinnankorkeus metreinä merenpinnan yläpuolella:

Jämsänvesi–Petäjävesi (111,1) → Hankakoski (109,9) → Piesasjärvi (108,5) → Suolijoki (108,2) → Koskelanlammanne (108,2) → Salosvesi (102,5) → Kalmavesi (102,4) → Siniänvirta → Siniäinen → Survosenkoski → Iso Rautavesi (100,0) → Rautavirta / Vähä Rautavirta → Uuttana (99,9) → Juusanvirta → Myllykoski → Pirttijärvi (98,2) → Luomenvirta → Lahnajärvi (98,0) → Väännäkoski → Kankarisvesi (97,8) → Naiskoski / Rekolankoski → Koskikeskinen (92,2) → Patalankoski → Jämsänjoki (78,3) → Päijänne (78,3).

Lähteet

Aiheesta muualla 
Kalapaikka: Kankarisvesi
Fishing.fi: Kankarisveden yhteislupa-alue

Jämsänkoski
Jämsän järvet
Jämsänjoen alue