joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Hermanninranta

Hermanninranta () on Helsingin piirijaossa Vallilan peruspiirin osa-alue, josta kapea kaistale alueen pohjoisosasta kuuluu Hermannin kaupunginosaan ja eteläosa eli valtaosa alueesta Sörnäisten kaupunginosaan. Hermanninrannan osa-alue muodostettiin vuoden 2013 alussa. Osa-alueen  pohjoispuolella on Hermanniin kuuluva Kyläsaari ja eteläpuolella Kalasatamaan kuuluva Verkkosaari. Länsireunassa aluetta rajaa Hermannin rantatie.

Alueella on pienimuotoista teollisuutta ja veneiden talvisäilytyspaikkoja. Rannan läheisyydessä on muutamia vanhoja teollisuusrakennuksia, ja osa-alueen korkein maamerkki on betonitehdas. Alueella on aiemmin sijainnut myös kalanjalostushalleja, elintarvikevarastoja ja autojen maahantuojien autovarastoja. Hermanninrannassa on 110 työpaikkaa (31.12.2013), mutta ei asukkaita. Alueen pinta-ala on 28 hehtaaria.

Hermanninranta on kokonaan täyttömaata: se sijoittuu entisten saarten, Kyläsaaren ja Verkkosaaren väliin, ja ne liitettiin mantereeseen 1930–1940-luvulla. Alkuperäinen rantaviiva kulki likipitäen Hermannin rantatien kohdalla.

Weekend Festival järjestettiin alueella vuosina 2013–2017, jonka jälkeen se siirtyi Hietaniemen uimarannalle. Vuodesta 2011 alkaen Nihdissä sijainnut kaikille avoin Sompasauna siirrettiin Hermanninrantaan 28. kesäkuuta 2021.

Rakennussuunnitelma 
Hermanninrannan kaavoitus on aloitettu vuonna 2021 ja rakentaminen on aikataulutettu vuosille 2024–2031. Alueelle on tarkoitus rakentaa asumista ja palveluita noin 5 500 asukkaalle yhteensä yhdeksään asuinkortteliin; lisäksi selvitetään puurakentamisen ja kelluvien rakennusten edellytyksiä. Alueelle suunnitellaan myös koulua, kahta päiväkotia, urheilukenttää ja leikkipuistoa. Rakennussuunnitelmissa on painotettu vihreää infrastruktuuria, puurakentamista ja autottomuutta. Kortteleiden kerrosluku on Hermannin rantatien puolella 8 ja itäpuolella 6. Asuintaloista kolme on tornitaloja.

Suunnittelussa suositaan kävelyä, pyöräilyä ja joukkoliikennettä. Hermanninrannan halki pohjois–eteläsuunnassa kulkevasta Kyläsaarenkadusta tehdään pyöräilybaana. Alueella sijaitsevaa Hermannin rantapuistoa ei ole tarkoitus rakentaa, vaan asutus keskittyy lähelle Hermannin rantatietä. Alueen kadunnimistö kunnioittaa suomalaisia iskelmälaulajia.

Alueen kaavoitus kestää useamman vuoden. Hermannin rantatielle rakennettavan Kalasatama–Pasila-raitiotien tieltä Helsingin kaupunki kuitenkin purki jo vuonna 2021 vuokrasopimuksia Hermanninrannassa, muun muassa kylmäasemalta ja autopesulalta. Raitiotien rakennustyöt alkoivat vuonna 2022.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Hermanni
Sörnäinen
Helsingin osa-alueet
Lorenzo di Credi

Lorenzo di Credi (noin 1459 – tammikuu 12, 1537) oli renessanssiajan italialainen taidemaalari ja kuvanveistäjä. Aluksi hän vaikutti Leonardo da Vinciin,  ja myöhemmin hän sai vaikutteita tältä.

Elämä 

Di Credi syntyi Firenzessä ja hän alkoi työskennellä Andrea del Verrocchion työpajassa. Mestarinsa kuoleman jälkeen hän työpajan johtaakseen. Hän viimeisteli Verrocchion maalauksen Piazza
Madonna Pistoian katedraaliin. Teos oli jäänyt kesken, Verrocchion lähdettyä Venetsiaan. 

Hänen muita varhaisia teoksiaan ovat muun muassa Annunciazione (Marian ilmestys) Uffizissa, Madonna col Bambino (Madonna ja lapsi) Torinon Galleria Sabaudassa ja Adorazione del Bambino Venetsian Querini Stampaliassa. Myöhempiä töitä ovat Madonna e santi vuodelta 1493 (Musée du Louvre) ja Adorazione del Bambino Uffizissa. Fiesolessa hän uusi osia Fra Angelicon paneeleista San Domenicon kirkon alttareilla.

Di Credin kypsän kauden teokset (kuten Crocifissione (Ristiinnaulitseminen) Göttingenissä, Adorazione di pastori Uffizissa, Annunciazione (Marian ilmestys) Cambridgessa ja Pistoian Madonna ja Saints of Pistoia) vaikuttivat Fra Bartolomeo, Perugino ja nuori Raphael. 

Yksi di Credin teoksista on saanut huomiota viime aikoina, kun tutkijat huomasivat yhdennäköisyyden Leonardo da Vincin Mona Lisan ja di Credin Caterina Sforzan muotokuvan kasvojen välillä. Caterina Sforza oli Forlìn ja Imolan kreivitär Romagnassa, myöhemmin hän oli Cesare Borgian vanki. Muotokuva, joka tunnetaan myös nimellä La dama dei gelsomini, on nyt Forlìn Pinacotecassa.

Lähteet 
 Hobbes, James R. (1849). Picture collector's manual; Dictionary of Painters (volume II). T. & W. Boone, 29 Bond Street, London; Digitized by Googlebooks (2006) from Oxford library. p. 153.

Ulkoiset linkit 
 The Metropolitan Museum of Art Library: Leonardo da Vinci, Master Draftsman, näyttelyluettelo, joka sisältää myös aineistoa Lorenzo di Credistä 

1450-luvulla syntyneet
Vuonna 1537 kuolleet
Renessanssin taidemaalarit
Sini Alusniemi

Sini Alusniemi (s. 16. elokuuta 1981) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa hiihdossa Ski Jyväskylää. Alusniemi on erikoistunut vapaaseen hiihtotapaan.

Alusniemi hiihti 2. maaliskuuta 2014 uransa ainoan maailmancupin osakilpailun ollen Lahdessa kymmenen kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 48:s. Vuosina 2003–2015 Alusniemi hiihti yhteensä neljä Continental Cupin ja Skandinavia Cupin osakilpailua ollen parhaimmillaan kymmenes Lapinlahdella kymmenen kilometrin vapaan hiihtotavan kisassa 27. helmikuuta 2005.

Alusniemellä on useita sijoituksia kymmenen parhaan joukkoon SM-kilpailuissa. SM-kisoissa 2013 hän oli kymmenen kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa viides ja 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa kuudes. SM-kisoissa 2014 Alusniemi oli viiden kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa kymmenes. SM-kisoissa 2015 hän oli kymmenen kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa kahdeksas ja SM-kisoissa 2016 samalla matkalla kuudes. SM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa viidenneksi ja 2018 10 kilometrin vapaalla kuudenneksi.

Alusniemi hiihti toiseksi Suomen Cupin kymmenen kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa Jämijärvellä 2017.

Kesällä 2017 Alusniemi siirtyi Kangasniemen Kalskeesta Ikaalisten Urheilijoihin ja kesällä 2021 hän siirtyi Ski Jyväskylään.

Lähteet 

Suomalaiset maastohiihtäjät
Suomalaiset maastopyöräilijät
Vuonna 1981 syntyneet
Elävät henkilöt
Bertel Ahlström

Kaarlo Bertel Ahlström (21. kesäkuuta 1878 Pori – 13. elokuuta 1928 Hirvensalo, Turku) oli suomalainen elinkeinoelämänvaikuttaja ja kauppaneuvos Antti Ahlströmin ja tämän toisen vaimon Eva Ahlströmin nuorin poika. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1903 ja väitteli tohtoriksi 1910. Tämän jälkeen hän toimi A. Ahlström Oy:n Kauttuan tehtaiden teknisenä johtajana.

Bertel Ahlström oli avioliitossa Ruth Ingrid Björkenheimin kanssa vuosina 1903–1909 ja tämän jälkeen Anna Matilda Jäderholmin kanssa. Jälkimmäisestä avioliitosta syntyi poika Harry Ahlström, jonka poika on vuorineuvos Krister Ahlström, joka tunnetaan muun muassa purjehduksen maailmanmestarina vuodelta 1975.

Lähteet
 

Suomalaiset elinkeinoelämän vaikuttajat
Vuonna 1878 syntyneet
Vuonna 1928 kuolleet
Presidentti (televisiosarja)

Presidentti on Yle TV1:llä helmi–huhtikuussa 2017 esitetty Lauri Nurksen ohjaama draamasarja. Sarja sijoittuu vuoteen 2018, jolloin Samuli Edelmannin esittämä avaruusteknologian parissa uraa tehnyt liikemies Henri Talvio valitaan Suomen uudeksi presidentiksi populistisen Liike-puolueen ehdokkaana.

Sarjan ensimmäinen osa esitettiin 5. helmikuuta 2017. Se on osa Yleisradion Suomi 100 -ohjelmistoa.

Rooleissa

Pääosissa

Sivuosissa

Jaksot 

1 Katsojamäärä televisiossa ensiesityspäivänä

Vastaanotto 
Presidentti on saanut negatiivisia arvosteluja. Aamulehden Jussi Saarinen kuvaili sarjaa tylsäksi ja poukkoilevaksi ja sanoi, että siitä on vaikea saada otetta. Myös Helsingin Sanomien Leena Virtanen piti sarjaa pettymyksenä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Sarja Yle Areenassa
 

Suomalaiset draamasarjat
Suomalaiset televisiosarjat
2010-luvun televisiosarjat
Franck Kessié

Franck Yannick Kessié (s. 19. joulukuuta 1996 Ouragahio) on norsunluurannikkolainen jalkapalloilija, joka edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Barcelonaa. Molempijalkainen Kessié on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän kuuluu myös Norsunluurannikon jalkapallomaajoukkueeseen.

Kessié aloitti uransa Norsunluurannikon Ligue 1:n Stella Clubissa, josta hän siirtyi vuonna 2015 italialaiseen Atalantaan. Kauden 2015–2016 hän vietti lainalla Serie B:n Cesenassa, jossa Kessié onnistui maalinteossa neljä kertaa 38 ottelussa. Debyyttinsä Atalantan paidassa Serie A:ssa hän teki elokuussa 2016 Laziota vastaan onnistuen ottelussa myös maalinteossa.

Norsunluurannikkoa nuorten maajoukkuetasolla edustanut Kessié debytoi Norsunluurannikon jalkapallomaajoukkueessa syyskuussa 2014 Sierra Leonea vastaan.

Lähteet 

Norsunluurannikkolaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1996 syntyneet
Elävät henkilöt
Desoutter Tools

Desoutter Industrial Tools on sähkö- ja paineilmatyökaluja valmistava teollisuusyritys. Yritys on perustettu vuonna 1914 ja sen pääkonttori sijaitsee Ranskassa. Sen 20 toimipistettä myy yhtiön tuotteita ja palveluita yli 170 maahan. Desoutter Tools toimii ilmailu- ja ajoneuvoteollisuuden, kevyen, raskaan ja maastoajoneuvoteollisuuden sekä yleisteollisuuden parissa.

Ranskalaiset yhtiöt Georges Renault vuonna 1989 ja Seti-Tec vuonna 2011, yhdysvaltalainen Tech-motive vuonna 2005 ja ruotsalainen Scan Rotor vuonna 2004 ovat yhdistyneet Desoutter Tools -yhtiöön.

Historia

Tausta 
Marcel Desoutter, yksi Desoutter'n viidestä veljeksestä, oli lentäjä. Kun hän menetti jalkansa lento-onnettomuudessa, hän sai "epämiellyttävän puisen proteesin". Hänen veljensä Charles auttoi häntä kuntoutumaan suunnittelemalla prototyypin uudesta jalkaproteesista, joka valmistettiin duralumiinista. Se oli maailman ensimmäinen metallinen jalkaproteesi. Koska se oli kevyempi ja helpompi liikutella kuin puinen proteesi, Marcel pystyi lentämään uudelleen jo seuraavana vuonna.

Tämä keksintö kiinnosti myös muita kevyempää jalkaproteesia kaipaavia ihmisiä, mikä lopulta johti Marcel Desoutter'n johtaman Desoutter Companyn perustamiseen.

Tuotteet 
Alusta lähtien Desoutter'n täytyi kehittää erityisiä paineilmatyökaluja, joilla voitiin varmistaa, että proteesien alumiinikomponentteihin tehdyt poraukset olivat tarkkoja.

Tässä tuotannossa käytyjen lukuisten kehitysvaiheiden ansiosta yhtiöstä tuli asiantuntija tällä alalla, ja vuonna 1950 se päätti keskittää liiketoimintansa vain tähän alaan.

Logo 
Tämän symbolin alkuperäinen idea oli Charles Cunliffen ansiota. Hän johti Desoutter'n  mainososastoa useita vuosia toisen maailmansodan aikana. Se oli kasvun aikakausi, mikä johtui erityisesti uusien tuotteiden kehittämisestä. Niiden lanseerausta siivitti vaatimaton mainoskampanja, jossa työntekijöiden haalareissa esiintyi pikkuruisia kuvia hevosten päistä.

Hevosvoimakonseptia kehitettiin useissa tuotemerkin mainoksissa noin 20 vuoden ajan. Johtoryhmä jopa päätti tuolloin, että se oli yhtiön identiteetin ruumiillistuma.

Vuonna 1973 Hevosen pää yhdistettiin Desoutter'n logo-tekstiin, joka oli Louis Albert Desoutter’n allekirjoitus. Hän oli yksi yhtiön perustajista.

Tuotemerkin satavuotisjuhlan kunniaksi tunnuskuva on hiljattain saanut nykyaikaisemman graafisen ilmeen.

Tuotteet

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Yrityksen verkkosivusto

 Koneellistaminen Teollisuudessa, Harry Jerome, 1934
 Suunnittelu Teollisuus, Volyymit 48-49
 Koneet & Production Engineering Tilavuus 77, Kysymys 2
 Lentokoneen ja Kaupallisen Ilmailun Uutisia, Tilavuus 97
 Lento-lehti, 29. Maaliskuuta 1913 
 Lento-lehti, 2. Toukokuuta 1929
 Lento-lehden, 25. huhtikuuta 1952 (Kuolinilmoitus)
 Jackson, J. Britannian Siviili-Ilma-aluksissa vuodesta 1919 Volume 2. Putnam, 1973
 Oxford Dictionary of National Biography, Volume15. Oxford University Press, 2004

Ranskalaiset teollisuusyritykset
Työkaluvalmistajat
Uusikuu

Uusikuu on Kuun vaihe, jolloin Maahan näkyvä eli "maahan katsova" Kuun pinta on kokonaan vailla Auringon valaisua, koska Aurinko valaisee juuri Kuun vastakkaista puolta. Maahan Kuu näyttää siis kokonaan pimeältä.

Kuuhun perustuvissa kalentereissa eli kuukalentereissa uusikuu aloittaa uuden kuukuukauden. Synodinen kuukausi eli aika uusikuusta uusikuuhun on 29,5306 vuorokautta pitkä. Tästä syystä vuodessa on 12 tai 13 uusikuuta (samoin kuin täysikuuta).

Auringonpimennykset tapahtuvat aina uudenkuun aikaan silloin kun Aurinko on tarkalleen Kuun takana. Uudenkuun samoin kuin täydenkuun aikaan vuorovesi on korkeim­mil­laan eli silloin esiintyy tulvavuoksi, koska Auringon ja Kuun aiheuttamat vuoro­vedet sattuvat samaan hetkeen.

Lähteet 

Kuu
Joonas (animaatiosarja)

Joonas on suomalainen lapsille tarkoitettu animaatiosarja. Se kertoo pienen pojan sirkuksesta. Sarjan on käsikirjoittanut myös Sirkuspelle Hermannin ja Kolmen ässän luojana tunnettu kirjailija Simo Ojanen ja piirtänyt animaattorit Mikko Kunnas, Tuija Kunnas ja Teija Kunnas. Kertojana toimii näyttelijä Heikki Määttänen.

Joonas-sarjan ensimmäiset jaksot esitettiin TV2:n Pikku Kakkosessa vuonna 1991–1993. Vuosina 1991–1993 valmistui yhteensä 26 viiden minuutin pituista jaksoa.

Jaksot 
 Unileijona karkuteillä
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?
 ?

Lähteet 

Pikku Kakkosen ohjelmat
1990-luvun piirrossarjat
Suomalaiset animaatiosarjat
Margareta Dume

Margareta (Greta) Lambrektintytär Dume, syntymäaika tuntematon, kuollut 1410, oli ruotsalainen perijätär. Hänellä oli jokseenkin merkittävä rooli sisällissodassa, jonka laukaisi erimielisyydet hänen puolisonsa Bo Joninpoika Gripin perinnöstä vuonna 1386. Hän seurasi kuningas Albrekt Mecklenburgilaista sodassa kuningatar Margareetaa vastaan.

Elämäkerta 
Greta kuului aateliseen saksalaiseen Dumen sukuun Mecklenburgista, joka asettui Suomeen noin vuonna 1362. Hänen sisaruksiaan olivat veljet Klaus, Gerhard, Henneke, Volrad ja Berthold Dume. Greta avioitui vuonna 1373 poliittisesti vaikutusvaltaisen drotsi Bo Joninpoika Gripin kanssa. Hänen veljensä Henneke oli aviomiehen linnanvoutina Viipurissa.

Miehensä Bo Joninpojan kuoleman jälkeen vuonna 1386 Greta oli jätetty testamentissa suurimmaksi osaksi ilman osuutta tämän omaisuudesta. Nimittämällä kuningas Albrektin holhoojaksi itselleen ja lapsilleen (Knut Bosson Grip) hän teki kuninkaasta etujensa valvojan, kun taistelut puhkesivat miehen valtavasta perinnöstä vuonna 1387. Kuninkaan kannattajat saattoivat siten esiintyä hänen edustajinaan konfliktissa ja heitä kutsuttiin hänen "avustajikseen". 

Greta Dume sai vaikutusvaltaisen aseman hovissa: vuonna 1388 hän myötävaikutti muun muassa siihen, että eräs aatelin edustaja sai takaisin takavarikoidun omaisuutensa. Vuonna 1389 hän oleskeli vielä hovissa, mutta meni sittemmin maanpakoon, luultavasti Mecklenburgiin. Dume meni naimisiin vuonna 1394 ritari Bengt Niklissonin kanssa sopiessaan erimielisyytensä kuningatar Margareetan kanssa. Hänen kannattajansa polttivat Loftan kirkon vuonna 1409, mikä mainitaan hänen testamentissaan.

Margareta Dume haudattiin Bo Joninpojan hautaan Vadstenan luostarikirkossa 13. helmikuuta 1410.

Lähteet

Vuonna 1410 kuolleet
1300-luvulla syntyneet
Ruotsalaiset aateliset
Suomen keskiajan henkilöt
Ala-Dnestrin kansallispuisto

Ala-Dnestrin kansallispuisto on kansallispuisto Moldovassa. Sen pinta-ala on noin 50 000 neliömetriä. Puisto valmistui vuonna 2016.

Alue suojeltiin Ramsarin sopimuksella 2003.

Lähteet 

Kansallispuistot
Moldovan maantiede
Sundancen elokuvajuhlat 2017

Sundancen elokuvajuhlat 2017 olivat 19.–29. tammikuuta 2017 järjestetyt elokuvajuhlat Park Cityssä, Utahissa.

Elokuvat

Yhdysvaltalaisten draamaelokuvien kilpailu
Band Aid, ohj. Zoe Lister-Jones
Beach Rats, ohj. Eliza Hittman
Brigsby Bear, ohj. Dave McCary
Burning Sands, ohj. Gerard McMurray
Crown Heights, ohj. Matt Ruskin
Golden Exits, ohj. Alex Ross Perry
The Hero, ohj. Brett Haley
I Don’t Feel at Home in This World Anymore, ohj. Macon Blair
Ingrid Goes West, ohj. Matt Spicer
Landline, ohj. Gillian Robespierre
Novitiate, ohj. Maggie Betts
Patti Cake$, ohj. Geremy Jasper
Roxanne Roxanne, ohj. Michael Larnell
To the Bone, ohj. Marti Noxon
Walking Out, ohj. Alex & Andrew Smith
The Yellow Birds, ohj. Alexandre Moors

Ensi-illat
 Beatriz at Dinner, ohj. Miguel Arteta
 Before I Fall, ohj. Ry Russo-Young
 The Big Sick, ohj. Michael Showalter
 Call Me by Your Name, ohj. Luca Guadagnino
 The Discovery, ohj. Charlie McDowell
 Fun Mom Dinner, ohj. Alethea Jones
 The Incredible Jessica James, ohj. Jim Strouse
 The Last Word, ohj. Mark Pellington
 Manifesto, ohj. Julian Rosefeldt
 Marjorie Prime, ohj. Michael Almereyda  
 Mudbound, ohj. Dee Rees
 The Polka King, ohj. Maya Forbes
 Rebel in the Rye, ohj. Danny Strong
 Rememory, ohj. Mark Palansky
 Sidney Hall, ohj. Shawn Christensen
 Where Is Kyra?, ohj. Andrew Dosunmu
 Wilson, ohj. Craig Johnson
 Wind River, ohj. Taylor Sheridan

Aiheesta muualla

 Virallinen sivusto 

Elokuvajuhlat
2017
Yhdysvaltain tapahtumat
Yhdysvaltain elokuva
Utahin historia
Park City (Utah)
PowerVR

PowerVR on Imagination Technologiesin (ent. VideoLogic) osasto, joka kehittää laitteistoa ja ohjelmistoa grafiikka- ja videosuorittimia varten. 

Piirit suorittavat laitteistolla toimintoja mm. tehostamaan 2D- ja 3D-grafiikan piirtoa, videokuvan pakkausta ja purkua sekä kuvankäsittelyä (kameratoiminnot).

PowerVR ei itse valmista piirejään vaan lisensoi sen muille valmistajille (ks. ). PowerVR-piiri on usein integroituna järjestelmäpiirillä (SoC, ) mobiililaitteissa kuten älypuhelimissa.

Joulukuussa 2016 Imagination Technologies julkisti PowerVR-grafiikkaprosessorin (PowerVR G6230 GPU) läpäisseen ensimmäisenä Khronos Groupin OpenVX 1.1:n vaatimustenmukaisuustestin.

PowerVR-piirit käyttävät  (TBDR) -menetelmää renderointiin.

Mallit

Series1 

NEC:n valmistama, käytetty Matroxin Matrox m3D -näytönohjaimissa.

MBX 

MBX on yksi menestyksistä, jonka käyttökohteita ovat mm. iPhone ja Nokia N95.

Series5 (SGX) 

SGX-sarja tukee Shader Model 4.1 Unified Shader -rakennetta.

SGX on käytössä mm. Apple A4:ssä iPad-laitteessa ja Sonyn PlayStation Vita -käsikonsolissa.

SGX-sarjaan kuuluvat: Series5, Series5XT ja Series5XE.

Series6 

Series6-sarja tulee OpenCL 1.2 -ohjelmointia.

Series7XT 

Series7XT-sarja tukee OpenGL ES 3.1- ja OpenCL 1.2 -ohjelmointia.

Series8XE 

Series8XE-sarja tukee OpenGL ES 3.2-, OpenCL 1.2- ja Vulkan-ohjelmointia.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Imagination Technologiesin sivut

Grafiikkasuorittimet
Järjestelmäpiiri

Järjestelmäpiiri (, SoC) on mikropiiri mobiililaitteissa ja sulautetuissa järjestelmissä, joissa yhdistyvät useiden eri piirien toiminnot. Piirillä yhdistyvät muun muassa perinteinen suoritin, grafiikkaprosessori ja digitaalinen signaaliprosessori, sekä useita muita pienempiä piirejä. Monien komponenttien integraatiolla samalle piirille vähennetään laitteessa tilantarvetta ja virran kulutusta. Järjestelmäpiirillä voi olla monen tyyppistä muistia (RAM-muistia, ROM-muistia, EEPROM-muistia), kommunikaatiotoimintoja (USB, Bluetooth, Ethernet), virranhallinta sekä DMA-ohjain.

Sulautetuissa järjestelmissä järjestelmäpiirin etuna on parempi luotettavuus johtuen pienemmästä komponenttimäärästä. Yksi järjestelmäpiiri voi säästää tilaa 30 prosenttia kahden piirin järjestelmään verrattuna ja tarvitsee vähemmän kerroksia piirilevyllä. Suorituskyky wattia kohden on parempi ja mekaaniset tuulettimet voi jättää pois, jolloin on pienempi vikaantumisen riski ja pienempi melu.

Piireissä voi yhdistyä lisensoitua teknologiaa usealta eri taholta, kuten ARM, PowerVR ja Texas Instruments. Esimerkkejä järjestelmäpiireistä ovat Apple A6, Qualcomm Snapdragon ja TI OMAP.

Lähteet

Kirjallisuutta 
  

 
Digitaalitekniikka
Tietokonetekniikka
Toomemägi

Toomemägi ( ) on puisto Viron Tartossa. Puistossa on historiallisia nähtävyyksiä, kuten tuomiokirkon rauniot, jossa on museo ja torneissa yleisölle avoin maisemien katselupaikka. Puistossa on lisäksi Tarton vanha observatorio.

Historia
Venäjän keisari Paavali I lahjoitti Toomemäen alueen Tarton yliopistolle. Se oli aiemmin ollut karjan laidunnusaluetta. Alue on saanut nimensä mäelle rakennetuista Tarton tuomiokirkosta ja piispanlinnasta. Alue on todennäköisesti ollut asuttuna jo nuoremmalla kivikaudella. Vuonna 1708 venäläiset tuhosivat alueelta lähes kaikki keskiaikaiset linnoitteet. Nykyisin paikka on Tarton omaleimaisin puisto, jossa on yliopiston maineikkaimmille opiskelijoilleen ja opettajilleen pystyttämät muistomerkkejä. Puiston puusto koostuu vaahteroista, lehmuksista ja jalavista.

Nähtävyyksiä
Tarton tuomiokirkko oli aikanaan koko Baltian merkittävimpiä goottilaistyylisiä tiilirakennuksia. Sen rakentaminen aloitettiin ilmeisesti 1200-luvun puolivälissä; tiilikirkkoa laajennettiin 1300-luvulla. Kirkon kuoriosaa laajennettiin 1400-luvun jälkipuoliskolla; samalla länsipäätyyn lisättiin mahtavat kaksoistornit ja muuri.

Kirkko jäi käytöstä uskonpuhdistuksen myötä, ja se raunioitui Liivinmaan sodassa tulipalossa vuonna 1624. Vuosina 1804–1807 Tarton yliopiston arkkitehti J. W. Krause suunnitteli kirkon kuoriosan yliopiston pääkirjastoksi. Kirjasto muutti vuonna 1982 uuteen kirjastotaloon, ja nykyään tiloissa on Tarton yliopiston museo. Tornit on kunnostettu näköalapaikaksi, jotka ovat yleisölle avoinna kesäkausina. Raunioissa järjestetään kesäisin teatteriesityksiä ja konsertteja.

Tuomiokirkon vieressä on Kristjan Jaak Petersonin (1801–1822) patsas. Riiassa syntynyt Peterson ehti lyhyen elämänsä aikana luoda vironkielisen kirjallisuuden perustan. Lisäksi hän käänsi viroksi maailman runouden klassikoita ja käänsi myös ruotsista saksaksi Christfried Gananderin Mythologia Fennican. 

Toinen muistomerkki Toomemäellä on K. E. von Baerin patsas. Keski-Virossa syntynyt baltiansaksalainen von Baer (1792–1876) oli 1800-luvun monipuolisimpia luonnontieteilijöitä ja Tarton yliopiston tunnetuimpia kasvatteja ja professoreita. Mäellä on myös Johan Skytten muistomerkki.

Toomemäen lounaislaidalla sijaitsee Tarton tähtitorni (J. W. Krause, 1805). Se rakennettiin entisen bastionin päälle. Vuonna 1825 valmistui uusi, kääntyvä torni. Lisäksi Toomemäellä on Vanha anatomianlaitos eli Vana anatoomikum (J. W. Krause, 1805), korkeimman oikeuden rakennus, kahvilakäytössä oleva rotunda sekä vanha klinikka.

Toomemäelle johtaa katujen kaksi siltaa: niin sanotut Enkelinsilta ja Pirunsilta. Niistä etenkin vuonna 1838 valmistunut Enkelinsilta on suosittu nähtävyys. Toomemäen toisella puolella sijaitseva vaatimattomampi Pirunsilta on rakennettu 1913 Romanovien hallitsijasuvun 300-vuotisjuhlien kunniaksi.

Lähteet

Aiheesta muualla

Toomemäe 360° aeropanoraam / aerofoto.

Tartto
Puistot
SCUM-manifesti

SCUM-manifesti on Valerie Solanaksen kirjoittama vuonna 1967 julkaistu radikaalifeministinen manifesti. 

Manifestin mukaan miehet ovat pilanneet maailman, ja naisten tehtävä on korjata se. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi vallitseva yhteiskuntajärjestys on kaadettava ja miessukupuoli tuhottava. Teos on käännetty 13 kielelle, ja sen suomennos ilmestyi vuonna 2011 Savukeitaan kustantamana. Käsitteen SCUM () on katsottu olevan lyhenne lauseesta ”Society for cutting up men”.

Sisältö 

SCUM-manifesti alkaa seuraavalla julistuksella: 

Manifestia pidetään yleisesti satiirisena, mutta sen katsotaan nostavan esiin varteenotettavia filosofisia ja yhteiskunnallisia kysymyksiä. Kirjan opetus on kyseenalainen ja se on vihamielinen miessukupuolta kohtaan.

Aiheesta muualla 
SCUM Manifesto 

Manifestit
Kirjat feminismistä
Vuoden 1967 kirjat
Seksismi
Pujehun

Pujehun  on Sierra Leonen Eteläisen maakunnan 345 577 asukaan Pujehunin piirikunnan hallintokeskus. Vuonna 2013 kaupungin väkiluku oli 9 899.

Maalaiskaupunki Pujehun on Pujehunin piirikunnan kaupallinen sekä hallinnollinen keskus. Kaupunki sijaitsee noin 80 kilometriä Bosta etelään ja noin 320 kilometriä kaakkoon maan pääkaupungista Freetownista. Pujehunin väestö kuuluu suurimmilta osin mendejen etniseen ryhmään.

Historia 
Pujehun nimettiin vaikutusvaltaisen mendesoturin Nyaguan mukaan, joka asui lähellä sijaitsevassa Panguman kylässä. Kun Nyagua miehineen meni sotaan, käyttivät he Pujehunia levähdyspaikkanaan. Tuohon aikaan kaupungissa kasvoi paljon pippuria, jota mendet kutsuivat nimeltä puei. Tämä johti lopulta alueen kutsumiseen Pujehuniksi.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Sierra Leone: Pujehun District Reference Map (pdf)  (humanitarianresponse.info)
 Sierra Leone declares first Ebola-free district (10.1.2015)  (theguardian.com)

Sierra Leonen kaupungit
Norwegian Long Haul

Norwegian Long Haul  on Norwegian Air Shuttlen tytäryhtiö, joka operoi sen kaukolennot Aasiaan ja Pohjois-Amerikkaan. Se ei lennä omilla tunnuksillaan, vaan kaikilla sen lennoilla käytetään emoyhtiön tunnuksia (DY/NAX).

1. tammikuuta 2012 perustettu yhtiö lensi ensilentonsa Oslosta New Yorkiin 30. toukokuuta 2013. Lennot aloitettiin vuokratulla Airbus A340-300 -koneella. Ensimmäisen uuden Boeing 787 -koneensa Norwegian Long Haul sai kesäkuun 2013 lopulla.

Laivasto 

Syyskuussa 2017:

Lähteet 

Norwegian Air Shuttle
Halpalentoyhtiöt
Vivaldi (selain)

Vivaldi on Vivaldi Technologiesin kehittämä verkkoselain. Yrityksen perustajiin kuuluvat Opera Softwaren perustajajäsen ja entinen toimitusjohtaja Jon Stephenson von Tetzchner, sekä Tatsuki Tomita.

Selain julkaistiin virallisesti 6. huhtikuuta 2016. 

Kahdeksan kuukautta version 1.0 julkaisun jälkeen selaimella on noin miljoona käyttäjää. Selaimen kohteena ovat web-kehittäjät ja nk. tehokäyttäjät.
Selain perustuu Chromium-projektiin. 

Selaimen versiossa 3.0 on sisäänrakennettuna tuki mainoksien ja seurannan estämiselle. Useat muut selaimet toteuttavat eri tasoisia tai jättävät toiminnot laajennuksille.
Selaimesta on myös poistettu markkinaseurannassa käytettävä tunniste koska joillakin sivustoilla sillä estettiin selaimen käyttö.

Versiossa 4.0 selaimeen on lisätty sähköpostin asiakasohjelma, RSS-syötteen lukija sekä kalenteri. Sähköpostin käsittely sisältää paikallisesti käyttäjän koneella toimivia ominaisuuksia kuten haut sähköposteista ja suodattimet jotka toimivat riippumatta palvelimesta samoin eri tunnuksille.

Katso myös 

 Chromium
 Opera

Lähteet 

Chromium
Selaimet
Brita Klemetintytär

Brita Klemetintytär (1621 – 1700, Tornio), oli suomalainen postimestari. Hänen uransa sijoittui entisen sukukeskeisen ja uuden ammattikuntapohjaisen virkamiesjärjestelmän taitekohtaan.

Elämäkerta 
Brita Klemetintytär oli valtiopäivämies ja postimestari Clemet Öndassonin tytär. Hän oli naimisissa tullimiehen ja myöhemmin postimestari Per Olofsson Näbbin kanssa, joka hukkui laivan haaksirikossa vuonna 1671. Miehensä kuoleman jälkeen Brita Klemetintytär toimi tämän seuraajana Tornion postimestarina vuodet 1672–1700.

Lähteet

Viitteet

Kirjallisuutta 
 
 
 
 Jutikkala, Eino, Nurmio, Yrjö ja Osmonsalo, Erkki, Suomen postilaitoksen historia 1638−1938 1. Ruotsin vallan aika (1938)
 J.-P. Pietiäinen, Suomen postin historia I–II (1988)
 J.-P. Pietiäinen, Den finska postens historia (lyhennetty laitos 1988)
 I. Mäntylä, Tornio − kaupunki. Tornionlaakson historia II. 1600-luvulta vuoteen 1809 (1993).

Vuonna 1700 kuolleet
Vuonna 1621 syntyneet
Postiliikenne
Suomalaiset virkamiehet
Tornion historia
Suomi-grime

Suomi-grime on suomalaisen grime-rap-yhtyeen Horse Attack Sqwadin kehittämä, yhtyeen musiikkia kuvaamaan tarkoitettu elektronisen rap-musiikin termi, joka on levinnyt yleiseen puhekieleen tarkoittamaan Suomessa tehtyä grime-musiikkia. Nykyisin aktiivisia suomi-grimeä tekeviä yhtyeitä on Horse Attack Sqwadin lisäksi mm. Töölön Ketterä, RPK sekä Khid.

Suomi-grime-artisteja 

 Horse Attack Sqwad
 J Riskit
 Aztra
 Julma-Henri
 RPK
 Aisti & Emeto
 Emesis
 Timi Lexikon
 DJ Kridlokk
 Khid
 Töölön Ketterä

Elektronisen musiikin alalajit
Suomen musiikki
Täysin epäyhtenäinen avaruus

Täysin epäyhtenäinen avaruus on matematiikassa topologinen avaruus, jolla ei ole muita yhtenäisiä osajoukkoja kuin yhden pisteen joukot sekä tyhjä joukko. Jokaisessa avaruudessa tyhjä joukko ja yhden pisteen joukot ovat yhtenäisiä; täysin epäyhtenäisessä avaruudessa nämä ovat ainoat yhtenäiset joukot.

Jokainen diskreetti avaruus on täysin epäyhtenäinen. Täysin epäyhtenäisiä ovat myös esimerkiksi rationaalilukujen joukko  sekä Cantorin joukko, vaikka ne eivät olekaan diskreettejä avaruuksia.

Muodollinen nääritelmä 

Topologinen avaruus X on täysin epäyhtenäinen, jos sen kaikki yhtenäiset komponentit ovat yhden pisteen joukkoja. Analogisesti topologista avaruutta X sanotaan täysin polkuepäyhtenäiseksi, jos sen kaikki polkukomponentit ovat yhden pisteen joukkoja.

Esimerkkejä 

Täysin epäyhtenäisiä avaruuksia ovat esimerkiksi:
 kaikki diskreettiavaruudet
 rationaalilukujen joukko 
 p-adisten lukujen joukko sekä yleisemmin muutkin profiniittiset joukot
 Cantorin joukko
 Bairen avaruus
 Sorgenfreyn suora
 kaikki nollaulotteiset T1-avaruuret
 ekstremaalisesti epäyhtenäiset Hausdorff-avaruudet
 Stonen avaruudet
 Knasterin–Kuratowskin viuhka on esimerkki yhtenäisestä avaruudesta, joka muuttuu täysin epäyhtenäiseksi, jos siitä poistetaan yksi ainoa piste.
 Erdősin avaruus ℓp(Z)∩ on täysin epäyhtenäinen, mutta ei nollaulotteinen avaruus.

Ominaisuudet
Täysin epäyhtenäisen avaruuden kaikki aliavaruudet ovat täysin epäyhtenäisiä, samoin täysin epäyhtenäisten avaruuksien karteesinen tulo varustettuna tulotopologialla sekä täysin epäyhtenäisten avaruuksien erillinen yhdiste.

Täysin epäyhtenäiset avaruudet ovat T1-avaruuksia, koska yhden pisteen joukot ovat suljettuja joukkoja.

Täysin epäyhtenäisen avaruuden kuva jatkuvassa kuvauksessa ei välttämättä ole täysin epäyhtenäinen. Itse assiassa jokainen kompakti metrinen avaruus on Cantorin joukon kuva jossakin jatkuvassa kuvauksessa.

Lokaalisti kompakti Hausdorff-avaruus on nollaulotteinen, jos ja vain jos se on täysin epäyhtenäinen.

Jokainen täysin epäyhtenäinen avaruus on homemorfinen jonkin diskreettien avaruuksien numeroituvan tulon kanssa.

Täysin epäyhtenäisessä avaruudessa ei jokainen avoin joukko välttämättä ole samalla suljettu. Myöskään avoimen joukon sulkeuma ei välttämättä ole avoin, toisin sanoen kaikki täysin epäyhtenäiset Hausdorff-avaruudet eivät ole ekstremaalisesti epäyhtenäisiä.

Epäyhtenäisen avaruuden konstruointi
Olkoon  mielivaltainen topologinen avaruus. Määritellään ekvivalenssirelaatio  niin, että  , jos ja vain jos , missä  tarkoittaa X:n suurinta yhtenäistä osajoukkoa, johon  kuuluu. Tämä on selvästikin ekvivalenssirelaatio. Varustetaan avaruus  tekijätopologialla, toisin sanoen karkeimmalla topologialla, jossa kuvaus   on jatkuva. Melko vähällä vaivalla voidaan osoittaa, että  on täysin epäyhtenäinen. Myös seuraava tulos on yleispätevä: jos X\rightarrow Y on jatkuva kuvaus täysin epäyhtenäiseen avaruuteen Y, se voidaan yksikäsitteisellä tavalla esittää yhdistettynä kuvauksena , missä  on jatkuva.

Lähteet

Viitteet 

Topologia
Mervi Laaksonen

Mervi Laaksonen (s. 1975) on kuhmolainen biologi. Hän on saanut vuoden 2014 Tiedonjulkistamispalkinnon vuonna 2013 ilmestyneestä kirjasta Susi. Hän on toiminut Luonto-Liiton susiryhmän puheenjohtajana 2005–2007. Hän toimii Metsähallituksen suojelubiologina.

Laaksonen on koulutukseltaan filosofian maisteri. Hän kiinnostui susista muutettuaan Suomen susitiheimmälle paikkakunnalle.

Laaksonen on ollut Lentua-Seuran puheenjohtaja vuodesta 2012.

Teokset
 Susi (Maahenki 2013) ISBN 978-952-5870-79-4

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Haastattelu Ylen sivulla

Suomalaiset biologit
Suomalaiset tietokirjailijat
Vuonna 1975 syntyneet
Elävät henkilöt
Elisabeth Forsell

Elisabeth Forsell (k. vuoden 1747 jälkeen) oli ruotsalainen kehruumestaritar ja kehruun opettaja, joka toimi Suomessa vuodesta 1739 ainakin vuoteen 1747. Hän toi Suomeen erityisesti uusia pellavankäsittelyn menetelmiä.

Ruotsissa syntynyt mutta pitkään Suomessa vaikuttanut Forsell oli kehruumestaritarkollegojensa Margaretha Zetterberg ja Maria Öberg kanssa Suomen ensimmäisiä virallisen ammattitutkinnon suorittaneita, hyväpalkkaisia naisia sekä naisten ammattikoulutuksen pioneereja, jotka levittivät rukilla kehruun taitoa ympäri Suomen siihenastisen värttinällä tapahtuneen kehruun korvaamiseksi ja langan laadun parantamiseksi.

Forsell toimi Suomessa aluksi Turun seudulla ja sitten Porvoossa, kunnes tiettävästi muutti takaisin Ruotsiin 1740-luvun lopulla.

Elämä ja ura

Ruotsin valtiopäivillä 1738–1739 päätettiin perustaa Ruotsiin ensimmäiset kehruukoulut, jotta pellavasta, hampusta ja silkistä saataisiin aikaan parempaa lankaa. Pian päätettiin lähettää myös Suomeen kehruuneuvoja erityisesti Suomessa hyvin kasvavan pellavan kehräämiseksi, ja tehtävään nimitettiin  Elisabeth Forsell. Hänet tunnettiin tuolloin Västmanlandin Harakerissa sijaitsevan kehräämön parhaisiin kuuluvana työntekijänä. Forssell toi mukanaan kerinpuut sekä Suomessa siihen asti tuntemattoman kaksoisrukin. Kahta erillistä lankaa yhtä aikaa kehräävän kaksoisrukin oli kehittänyt Forsellin aiempi esimies Abraham Hedman, ja taitavan kehrääjän käsissä sillä saavutettiin kaksinkertainen työteho ilman juurikaan lisärasitusta kehrääjälle.

Forsell työskenteli Turussa aluksi pormestari Esaias Wechterin kehräämössä, jossa hänellä oli muutamia naispuolisia oppilaita. Pian hän joutui muuttamaan hirttopaikan läheiseen taloon, jonne monetkaan oppilaat eivät uskaltautuneet. Forsell kävi opettamassa myös Piikkiössä ja Loimaalla.
 
Nuori Elisabeth Forsell joutui Turussa vahingollisten huhujen kohteeksi ja muutti vuonna 1740 Porvooseen, mutta joutui sielläkin epäilysten alaiseksi. Kirjanpitodokumentit osoittavat hänelle maksetun Ruotsista palkkaa vielä vuonna 1747, mutta hänen sen jälkeisistä vaiheistaan ei ole tietoa. Hänen arvellaan siirtyneen takaisin Ruotsiin.
 
Elisabeth Forsellin tunnetuin oppilas Turussa oli Juliana Garberg ja Porvoossa Margaretha Zetterberg.

Lähteet

Kirjallisuutta
 Vainio-Korhonen, Kirsi: Suomen herttuattaren arvoitus. Suomalaisia naiskohtaloita 1700-luvulta. Edita Publishing Oy, Helsinki, 2009, ISBN 9789513754617

 

Syntymävuosi puuttuu
1700-luvulla kuolleet
Ruotsalaiset henkilöt
Luca Marini

Luca Marini (s. 10. elokuuta 1997 Urbino) on italialainen ratamoottoripyöräilijä. Hän on äidin puolelta velipuoli Valentino Rossille.

Ura 
Marini teki hänen ensiesiintymisensä Moto3 sarjassa vuonna 2013 San Marinon ja Riminin rannikolla Grand Prix:ssä villikortin kuskina, pääsemättä maaliin. Vuonna 2015 hän sai toisen villikortin samassa paikassa, tällä kertaa Moto2-luokan kanssa Pons Racing Junior Team:ssä, sijoittuen kisassa sijalle 21.

Vuodelle 2016 Marini oli allekirjoittanut Forward Team:n sopimuksen kilpailla koko ajan samassa luokassa, hän sai hänen ensimmäiset Grand Prix pisteet Qatarissa, jossa hän sijoittui 10:ksi ja hänen paras tulos Saksasta, jossa hän oli 6:s.

Tulokset

MotoGP

Kausittain

Sarjoittain

Kilpailut vuosittain

Lähteet

Linkit 
 Profiili MotoGP.com

Vuonna 1997 syntyneet
Italialaiset ratamoottoripyöräilijät
Elävät henkilöt
Karikko

Karikko voi tarkoittaa seuraavia:

 karikko, vesillä oleva paikka, joka on vaikeakulkuinen karien vuoksi
 sukunimenä:
 Kaarle Karikko (1842–1916), suomalainen kirjailija
 Paavo Karikko (1903–1978), suomalainen yleisurheiluvalmentaja ja urheilukirjailija
 Ahti Karikko, rikostarkastaja Osmo Ahtokarin (1926–2010) käyttämä kirjailijanimi

Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Jarno Limnéll

Jarno Ilmari Limnéll (s. 1973) on Aalto-yliopiston kyberturvallisuuden työelämäprofessori (Professor of Practice). Hän on työskennellyt Innofactorin kyberturvallisuusyksikön johtajana elokuusta 2021 alkaen. Hän on dosenttina kolmessa yliopistossa: Maanpuolustuskorkeakoulu, Jyväskylän yliopisto ja Tampereen yliopisto. Vuoden 2021 kuntavaaleissa hänet valittiin Espoon kaupunginvaltuustoon kokoomuksen listalta ja hän on 13.6.2022 alkaen Espoon kaupunginvaltuuston puheenjohtaja. Aluevaaleissa 2022 hänet valittiin Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueen aluevaltuustoon, jossa hän toimii aluevaltuuston puheenjohtaja.
Limnéll toimii myös Laurea-Ammattikorkeakoulun hallituksen puheenjohtajana ja on Maailman talousfoorumin asiantuntijaverkoston jäsen. Koulutukseltaan hän on sotatieteiden tohtori, valtiotieteiden maisteri ja upseeri (kapt evp, majuri res. ).

Hän asuu Espoossa, on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.

Psykoterapeutti ja tietokirjailija Maaret Kallio on Limnéllin sisko.

Lähteet

Elävät henkilöt
Vuonna 1973 syntyneet
Tietoturva-asiantuntijat
Työelämäprofessorit
Jussi Tuulensuu

Jussi Tuulensuu on suomalainen toimittaja, joka toimii Aamulehden vastaavana päätoimittajana. Hän oli lehden päätoimittaja vuodesta 2015 ja vt. vastaava päätoimittaja syksystä 2017.

Tuulensuu opiskeli Tampereen yliopistossa pääaineenaan tiedotusoppi. Opiskeluaikanaan hän toimi ylioppilaslehti Aviisin päätoimittajana vuosina 2000–2003. Tuulensuu on työskennellyt muun muassa Sanoma Media Finlandin aikakauslehtien ulkoasupäällikkönä, Kauppalehti Option ulkoasuvastaavana ja toimitussihteerinä, Journalisti-lehden AD:na sekä Aamulehden taittavana toimittajana. Lisäksi hän on toiminut konsulttina useissa lehtiuudistuksissa.

Lähteet

Elävät henkilöt
Syntymävuosi puuttuu
Suomalaiset päätoimittajat
Aamulehti
Vadim Krasnoselski

Vadim Nikolajevitš Krasnoselski (, mold. Вадим Николаевич Красносельский, , , s. 14. huhtikuuta 1970 Dahuria, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto, nykyinen Venäjä) on Transnistrian nykyinen presidentti.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Elävät henkilöt
Vuonna 1970 syntyneet
Transnistrialaiset poliitikot
Transnistrian presidentit
Mathilda Fogman

Mathilda Fogman (1835–1921) oli suomalainen lestadiolainen kätilö. Hän otti sukupuolelleen epätavallisen johtavan aseman lestadiolaisliikkeessä Ylitorniossa.

Mathilda Fogman ansaitsi nuorena elantonsa karjapiikana Ruskolan kylässä. Hänet lähetettiin opiskelemaan kätilöksi Tukholmaan, josta hän palasi harjoittamaan ammattiaan kotipitäjäänsä. Jatkuvan opiskelun ansiosta hän sai ammattitaidolleen arvostusta. Sanonnan mukaan Ylitorniota hallitsivat rovasti Grape, maaviskaali Ström ja paarmuska Fogman.

Fogman vaikutti lestadiolaisessa herätysliikkeessä. Herätysliike saapui Ylitornioon vuoden 1850 tietämillä. Mathilda Fogmanilla oli myös kiinteät siteet Lars Levi Laestadiuksen perheeseen. Pajalan pappilasta Ruotsissa tuli Leastadiuksen elinaikana lestadiolaisen kristillisyyden keskuspaikka.

Laestadiuksen kuoltua vuonna 1861 Mathilda Fogman teki tiivistä yhteistyötä hänen oppilaansa ja seuraajansa Juhani Raattamaan kanssa. Tästä yhteydenpidosta on säilynyt runsaasti kirjeenvaihtoa. Raattamaan näkökyky oli heikentynyt, joten Fogman hoiti 1870- ja 1880-luvulla paitsi Raattamaan myös muiden Lapin vanhinten kirjeenvaihtoa lähes koko herätysliikkeen levinneisyysalueella. Fogman tulkitsi Raattamaalle ruotsinkielisten lehtien kirjoittelua lestadiolaisuudesta ja huolehti ruotsinkielisen herätysalueen yhteydenpidosta.

Mathilda Fogman toimi Tornionjoen lestadiolaisseurakunnan vanhimpana. Kirjeenvaihtonsa ansiosta hän tunsi herätysliikkeen tilan Pohjoismaiden lisäksi myös Yhdysvalloissa. Yhteistyötä Raattamaan kanssa ei aina hyväksytty. Monen mielestä naisen tuli vaieta seurakunnassa. Raattamaa läheisineen piti Fogmanin sukupuoleen perustuvaa arvostelua kuitenkin turhana eikä löytänyt sille tukea Raamatusta. Hänen mielestään valistuneet vaimot olivat päinvastoin arvokkaita Jumalan valtakunnan työntekijöitä.

Fogman tunnetaan myös ristiriitojen sovittelijana. Kainuussa oli alkanut viritä valtionkirkkoa vastaan kapinoivaa kristillisyyttä. Mathilda Fogman sai yhdessä Ruotsin Ylitornion kappalaisen P. O. Grapen kanssa rauhoitettua tilanteen pitkällisen kirjeenvaihdon avulla. Fogmanin aikana lestadiolainen liike alkoi hajaantua vanhoillislestadiolaisuuteen, esikoisuuteen ja uuteenheräykseen. Eriseuraisuutta ilmeni sekä Pohjoismaissa että Yhdysvalloissa. Raattamaa keskittyi mieluummin saarnatoimintaan eikä kyennyt näkemään ristiriitojen varsinaisia syitä, joten niiden selvittäminen jäi pitkälti Fogmanin vastuulle. Lestadiolaisuuden pysymistä yhtenäisenä liikkeenä Raattamaan aikana pidetään huomattavalta osin juuri Fogmanin ansiona.

Fogman siirtyi viettämään eläkepäiviään Suomen puolelle Ylitorniolle ystävänsä ja apulaisensa Johanna Pietarin kanssa ja eli siellä kuolemaansa saakka.

Lähteet

Kirjallisuutta 
 
 
 
 
 

Lestadiolaiset henkilöt
Suomalaiset kätilöt
Vuonna 1835 syntyneet
Vuonna 1921 kuolleet
Uusvasemmisto

Uusvasemmisto viittaa laajaan 1960- ja 1970-luvuilla vaikuttaneeseen vasemmistolaiseen kulttuuriradikaaliin liikkeeseen, joka tavoitteli muun muassa yhtäläisiä kansalaisoikeuksia sekä seksuaalisuuden, abortin, sukupuoliroolien ja huumepolitiikan vapauttamista ja opintodemokratian ja  opetuksen uudistamista.

Uusvasemmisto vastusti myös Vietnamin sotaa, fasismin jäänteitä, imperialismia, rasismia ja kaupallisuutta.

Uusvasemmisto nähdään usein vastakohtana erityisesti aikaisempaan vasemmistolaisuuteen tai marxilaisuuteen, joka korosti yhteiskuntaluokkia ja ammattiyhdistystoimintaa. Osa uusvasemmistosta hylkäsi työväenliikettä korostavan marxilaisen käsityksen luokkataistelusta, mutta toiset kannattivat marxismi-leninismin myöhempiä suuntauksia kuten trotskilaisuutta ja maolaisuutta.

Uusvasemmiston isänä voidaan pitää Yhdysvalloissa vaikuttanutta yhteiskuntafilosofi Herbert Marcusea. Hänen tärkeimpiä teoksiaan ovat Yksiulotteinen ihminen (1969) ja Ihmisen vapautuksesta (1971). Toinen liikkeen tärkeä teoreetikko oli ranskalainen filosofi Jean-Paul Sartre, joka kritisoi kulutusyhteiskuntaa teoksessaan Dialektisen järjen kritiikki (1960).

Yhdysvalloissa uusvasemmisto yhdistettiin hippiliikkeeseen ja Euroopassa opiskelijaliikkeeseen. Näkyvimpiä uusvasemmistolaisuuden muotoja olivat opiskelijamielenosoitukset. Yhdysvalloissa perustettiin vuonna 1962 järjestö Students for a Democratic Society. Ensimmäiset levottomuudet nähtiin Berkeleyn yliopistossa vuonna 1964. Ranskassa liikehdintä alkoi yliopistojen tutkinnonuudistusta vastaan. Se kärjistyi toukokuussa 1968 katutaisteluiksi ja Sorbonnen yliopiston valtaukseksi. Italiassa liikehdintä alkoi 1967 Torinon yliopistosta. Italian koululaiset vaativat 1960-luvun lopulla “opettajien yksinvallan” lopettamista. Suomessa liikehdinnän alkusysäys oli Vanhan ylioppilastalon valtaus marraskuussa 1968.

Lähteet

Vasemmisto
Gnostikoi Ha-Shaitan

Gnostikoi Ha-Shaitan on Saturnian Mistin ensimmäinen studioalbumi. Levyn on julkaissut vuonna 2011 suomalainen underground levy-yhtiö Ahdistuksen Aihio Productions.

Levyn nimi on yhdistelmä hepreaa ja muinaiskreikkaa, joka löyhästi kääntyy "He, jotka kykenevät tuntemaan Saatanan". Termi "Gnostikoi" juontaa juurensa Platonin teoksiin, ja tarkoittaa "He, jotka kykenevät tietämään". 

Albumilta tehtiin myös musiikkivideo kappaleesta "Aura Mystica".

Kappaleet 
Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Zetekh, ellei toisin mainittu.

Kokoonpano 
 Zetekh – laulu
 Somber Chaoswind – kitara
 Shu-Ananda – kitara, puhdas laulu
 Ptahaz – basso
 Wyrmfang – rummut

Vierailevat muusikot 
 Heidi Haikala – laulu
 H. Kivelä – lisäperkussiot

Arvostelut 
Levy sai julkaisun aikaan varsin ristiriitaisia arvioita kriitikoilta, johtuen voimakkaista death metal, hardcore ja heavy metal vaikutteista, jotka kaikki esimerkiksi kuuluivat vahviten Zetekhin laulutyöskentelyssä.

 Imperiumi.net: 6–/10
 Metalireland.com: 
 Metal-rules.com: 
 Metal Temple: 5/10
 Sea of Tranquility:

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 Saturnian Mistin virallinen kotisivu
 Saturnian Mist Facebook

Vuoden 2011 esikoisalbumit
Saturnian Mistin albumit
Chaos Magick


Chaos Magick on Saturnian Mistin toinen studioalbumi. Levyn on julkaissut vuonna 2015 brittiläis-amerikkalainen levy-yhtiö Candlelight Records. Levy nauhoitettiin ja miksattiin Blackvox Studiolla, Tampereella huhtikuu-syyskuu välillä vuonna 2014, sekä masteroitiin Turan Audio studiolla Oxfordissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa Tim Turanin toimesta lokakuussa 2014. 

Levyn nimi ja teema viittaa Kaaosmagiaan, joka on Peter J. Carrollin ja Ray Sherwinin kehittämä post-moderni okkulttinen traditio, jonka perustamiseen vaikutti vahvasti Aleister Crowleyn ja Austin Osman Sparen teokset.

Albumilta tehtiin kaksi musiikkivideota, molemmat ohjasi ja käsikirjoitti fra. Zetekh itse. Ensimmäinen "The True Law" julkaistiin myös singlenä joulukuussa 2014 ja toinen musiikkivideo "Bloodsoaked Chakrament" julkaistiin viikkoa ennen albumia.

Kappaleet 
Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Zetekh, ellei toisin mainittu.

Kokoonpano 
 fra. Zetekh – laulu
 fra. Chaoswind – kitara
 fra. Ptahaz – kitara
 fra. Macabrum – basso
 fra. Vile – rummut
 fra. Psychonaught – perkussiot, sello

Arvostelut 
 Avenoctum.com 9/10
 Bleeding4metal.de: 9/10
 Metal Temple: 6/10

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 Saturnian Mistin virallinen kotisivu
 Saturnian Mist Facebook

Saturnian Mistin albumit
Vuoden 2015 albumit
Johanna Vehkoo

Johanna Vehkoo (s. 1976) on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän on julkaissut neljä tietokirjaa ja kirjoittaa Yleisradiolle Valheenpaljastaja-blogia. Vehkoo on itse tutkinut journalismin faktantarkistusta Washington DC:n Wilson Centerissä ja laatujournalismia Oxfordin Reuters Institutessa. Hänet on valittu Tampereen yliopiston journalistiikan työelämäprofessoriksi lukuvuodeksi 2022–2023.

Vehkoo on Long Play -verkkojulkaisun perustajia ja kuuluu feministisen Ajatushautomo Hatun johtajistoon.  Hän oli Julkisen sanan neuvoston jäsen kolmivuotiskauden 2016–2018.

Kunnianloukkaustuomio ja vapautus 
Lokakuussa 2018 Johanna Vehkoota vastaan nostettiin syyte oululaisen kaupunginvaltuutetun Junes Lokan halventamisesta. Huhtikuussa 2019 Vehkoo sai tuomion kunnianloukkauksesta, koska käräjäoikeuden mukaan Vehkoo oli nimittänyt Lokkaa "natsiksi", "natsipelleksi" ja "rasistiksi". 

Vehkoo piti rikosilmoitusta osana Lokan häneen kohdistamana häirintänä, joka johtui hänen työstään toimittajana. Käräjäoikeus tuomitsi Vehkoon kunnianloukkauksesta sakkoihin. Vehkoo valitti tuomiosta hovioikeuteen.. Hovioikeus piti käräjäoikeuden tuomion voimassa syyskuussa 2020 antamassaan ratkaisussa.

Toimittajien ammattijärjestö Journalistiliitto maksoi Vehkoon oikeudenkäyntikulut ja piti hänen saamaansa tuomiota kohtuuttomana. Vehkoo haki Rovaniemen hovioikeuden tuomiolle valituslupaa korkeimmasta oikeudesta ja sai sen huhtikuussa 2021. Korkein oikeus kumosi tuomion tammikuussa 2022. Se hylkäsi kunnianloukkaussyytteen ja vapautti Vehkoon rangaistuksesta, vahingonkorvausvelvollisuudesta ja Lokan oikeudenkäyntikulujen korvausvelvollisuudesta. Tuomion mukaan ottaen huomioon Lokan julkisuudessa esittämät tiettyjä ihmisryhmiä halventavat ja vihamieliset kannanotot kirjoitusta kokonaisuutena arvioitaessa siinä käytettyjen ilmaisujen ei katsottu selvästi ylittäneen sitä, mitä voidaan pitää hyväksyttävänä.

Tunnustukset 
Tutkivan journalismin yhdistys myönsi Johanna Vehkoolle Jääraappa-tunnustuspalkinnon yhteiskunnan avoimuuden edistämisestä vuonna 2016.

Johanna Vehkoolle myönnettiin helmikuussa 2019 Suomen PENin sananvapauspalkinto. Palkintoraati totesi: ”Toimittaja ja tietokirjailija Johanna Vehkoo on sanankäytön ammattilainen, joka on tehnyt pitkää ja vakuuttavaa työtä tutkivana journalistina, ja puolustanut johdonmukaisesti sananvapauden, totuudellisuuden ja hyvän journalistisen tavan arvoja. Hänen kenties tunnetuin julkaisukanavansa on Yle:n medialukutaitoa ja lähdekriittisyyttä edistävä Valheenpaljastaja-blogi, jossa valemedioiden ja nettihuhujen maailmaa katsotaan kriittisin silmin, ja samalla oiotaan villeimpiä valeuutisia.”

Hän sai Kansainvälinen lehdistöinstituutin (IPI) Suomen ryhmän sananvapauspalkinnon vuonna 2022.

Teokset 

Valheenpaljastajan käsikirja. Kosmos, 2019. ISBN  9789523520042.

Lähteet 

Suomalaiset toimittajat
Suomalaiset tietokirjailijat
Vuonna 1976 syntyneet
Elävät henkilöt
Detour 33

Detour 33 on suomalainen instrumentaaliyhtye, jonka vahvoihin melodioihin perustuvat kappaleet pitävät sisällään niin musiikillista rikosdraamaa kuin film noiria.

Jäsenet 
 Markus Väisänen – kitara
 Juuso Kolho – kitara
 Jarkka Rissanen – kitara
 Janne Mathlin – rummut

Julkaisut

Albumit

Singlet
 ”Back Home” (2017)

Aiheesta muualla 
 Yhtyeen Facebook-sivut 
 Yhtye levy-yhtiön sivuilla 

Suomalaiset rockyhtyeet
Suomalaiset maailmanmusiikkiyhtyeet