CST-100 Starliner

CST-100 Starliner (Crew Space Transportation) on kehitteillä oleva Boeingin valmistama miehitetty kapselityyppinen LEO-avaruusalus. Se kuuluu Nasan Commercial Crew Development (CCDev) -ohjelmaan yhdessä Spacex:n Crew Dragonin kanssa. Testilentojen jälkeen alusta on tarkoitus käyttää ISS:n miehistön vaihtamiseen Commercial Crew Program -ohjelmassa. Alusta laukaistaan miehitettyihin lentoihin hyväksytyllä Atlas V -raketilla Cape Canaveral Air Force Stationista.  

Testilennot on aloitettiin 2019. 20. joulukuuta 2019 laukaistun epäonnistuneen testilennon myötä jatkon aikataulu on venynyt. Testilennon uusinta onnistui toukokuussa 2022 ja seuraavaksi on vuorossa miehitetty testilento. 

Alus koostuu miehitetystä kapselista ja huoltomoduulista. Huoltomoduuli irroitetaan ennen laskeutumista takaisin Maahan.

Alukset 
Aluksi Boeingin aikomus oli valmistaa kolme alusta Commercial Crew Program ohjelmaa varten. 25. elokuuta 2020 ilmoitti valmistavansa vain kaksi alusta. Täten Boeningille ei jää vara-alusta ohjelmassa käytettäväksi.

 Spacecraft 1 -alusta käytetttiin ainoastaan laukaisunkeskeytyskokeessa.

 Spacecraft 2 suoritti ensimmäisen onnistuneen lennon, Boe-OFT 2.

 Spacecraft 3 "Calypso"  oli ensimmäinen Starliner avaruudessa lennolla Boe-OFT

Testilennot 
4. marraskuuta 2019 suoritetussa keskeytyskokeessa laukaisualustalta yksi aluksen kolmesta päälaskuvarjosta ei avautunut. Alus laskeutui kuitenkin ehjänä ja lento katsottiin onnistuneeksi.

Ensimmäinen koelento epäonnistuu 
20. joulukuuta 2019 alus laukaistiin ensimmäistä kertaa varsinaiselle testilennolle Cape Canaveralista Floridasta kohti Kansainvälistä avaruusasemaa. Miehittämättömän lennon oli tarkoitus verifioida alus miehitettyä koelentoa varten. Se kantoi mukanaan sensoreilla varustettua nukkea miehistön sijaan. Lento epäonnistui ja alus laskeutui kahden päivän kuluttua saavuttamatta avaruusasemaa. Syynä olivat Boeingin mukaan ohjelmistovirheet. 

Lennon aikana aluksessa todettiin kaksi kriittistä ohjelmistovirhettä. Lentoa seuranneessa tutkimuksessa selvisi, että kumpikin niistä olisi voinut johtaa aluksen ja kuorman menettämiseen. Molemmissa tapauksissa lennonjohdon puuttuminen asiaan esti tämän. 

Ensimmäisen virheen seurauksena alus kulutti jo lennon alkuvaiheessa liikaa ajoainetta, joten aikomus lähestyä ISS:ää peruttiin. Alus alusti kellonsa 11 tuntia väärään aikaan. Tämän seurauksena heti raketista irtaantumisen jälkeen tapahtuva orbit insertion burn ei tapahtunut vaan vasta lennonjohdon ohjauksessa. Ilman puuttumista alus olisi pudonnut hallitsemattomasti takaisin. Samalla yhteysvaikeudet aluksen kanssa haittasivat toimintaa. Alus päätettiin pitää pari päivää kiertoradalla ja suorittaa sillä muita testejä.

Laukaisun ongelman jälkeen lennonjohto alkoi tarkistamaan muita kriittisiä ohjelmistosekvessejä. Lisää virheitä löytyikin. Laskeutumista edeltävässä huoltomoduulin jettisoinnissa paljastui konfigurointivirhe. Trustereita ohjaava ohjelmisto oli asetettu väärään lennon vaiheeseen. Korjaamattomana huoltomoduulin trusterit olisivat voineet ajaa sen törmäämään miehistömoduuliin ja ennen kaikkea sen lämpökilpeen.

Ensimmäinen virhe oli yleisessä tietoisuudessa jo laukaisun yhteydessä. Toinen virhe tuotiin julkisuuteen vasta helmikuussa 2020 Nasan turvallisuuspaneelin yhteydessä tutkimusten ja arvioiden yhä jatkuessa.

Toinen miehittämätön testilento 
Ohjelmaan lisättiin toinen miehittämätön testilento, Boe-OFT 2, ensimmäisen epäonnistuttua. Elokuun 3. 2021 laukaisuyritys peruuntui venttiiliongelmien vuoksi ja lennot peruutettiin määräämättömään ajankohtaan asti. 

Boe-OFT 2 laukaistiin  onnistuneesti 19. toukukuuta 2022. Alus telakoitui ISS:lle  22.5. ja palasi lopuksi onnistuneesti Maahan 25.5.

Miehitetty testilento 
Boe-CFT on aikataulutettu vuodelle 2022.

Operatiiviset lennot 
Starliner-1 on aikataulutettu aikaisintaan vuodelle 2023.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Avaruusalukset
Boeing