Suomen ulkoministeriö

Ulkoministeriö (UM, ruots. utrikesministeriet, vuoteen 2017 saakka ulkoasiainministeriö) on yksi Suomen valtioneuvoston kahdestatoista ministeriöstä. Ministeriössä toimii  ulkoministerin lisäksi kaksi muuta ministeriä,  kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri ja pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministeri.

Ministeriön tehtävänä on ”edistää suomalaisten turvallisuutta ja hyvinvointia” ja toimia ”kansainvälisen yhteisvastuun rakentamiseksi ja rauhan vahvistamiseksi” eurooppalaisten arvojen kuten demokratian pohjalta. Käytännössä ulkoministeriön tehtäviin kuuluu Suomen ulkopolitiikan valmistelu ja toteuttaminen.

Tehtävät 

Valtioneuvoston ohjesäännön mukaan ulkoministeriön toimialaan kuuluvat:
 ulkopolitiikka ja turvallisuuspolitiikka, ulkopoliittisesti merkittävät kansainväliset asiat sekä kansainväliset suhteet yleisesti
 avustaminen valtiosopimusten ja muiden kansainvälisten velvoitteiden yhteensovittamisessa
 kauppapolitiikka ja kaupallis-taloudelliset suhteet
 kehityspolitiikka ja kehitysyhteistyö
 suomalaisten etujen ja oikeuksien valvominen, konsulipalvelut ja vastaavat muut viranomaispalvelut ulkomailla 
 kansainväliset lainkäyttö- ja tutkintaelimet 
 Suomen edustaminen Euroopan unionin tuomioistuimessa ja Suomea Euroopan unionin jäsenenä koskevissa valvontamenettelyissä 
 Suomen ulkomaanedustus
 vieraiden valtioiden ja kansainvälisten järjestöjen edustaminen Suomessa

Valtioneuvoston asetus ulkoministeriöstä sisältää yksityiskohtaisemman listan ministeriön tehtävistä.

Strategia 

Ulkoministeriön strategiaa linjattiin asiakirjassa ”Suomen etu – globaali vastuu”, joka julkaistiin vuonna 2005. Selvityksessä todetaan: ”Ulkoministeriö toteuttaa toiminta-ajatustaan viiden strategisen tavoitteen avulla, joiden pohjalta yksiköt ja edustustot myös laativat vuosittaiset tulostavoitteensa.” Keskeisenä väylänä tavoitteiden toteuttamisessa toimii Suomen jäsenyys Euroopan unionissa. Ulkoministeriön tavoitteet:

 vaikutusvaltainen Suomi kansainvälisessä yhteisössä
 turvallisuutta luova kansainvälinen yhteisö
 oikeudenmukainen maailma
 menestyvä Suomi
 avoin ja palveleva ulkoministeriö.

Organisaatio

Ministerit 

Ulkoministeriön johdossa on ollut kahdesta kolmeen ministeriä. Nykyisessä Marinin hallituksessa ulkoministerinä toimii Pekka Haavisto (vihr.), Kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministerinä Ville Skinnari (sd.) ja Pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministerinä Thomas Blomqvist (r.).

Valtio- ja alivaltiosihteerit 

Ulkoministeriön ylimpänä pysyvänä virkamiehenä toimii valtiosihteeri, joka vastaa ulkoasiainhallinnon toiminnasta ja taloudesta. Valtiosihteerinä on 1.3.2018 lähtien toiminut Matti Anttonen.

Ministereiden ja valtiosihteerin apuna toimivat alivaltiosihteerit hoitavat omien vastuualueidensa lisäksi yhteistoimintaa muiden viranomaisten kanssa kansainvälisissä asioissa. Alivaltiosihteeri toimii myös vastuualueensa yksikköjen toiminnan yhteensovittajana ja ohjaajana. Vastuualueita ovat sisäiset ja ulkoiset palvelut, ulko- ja turvallisuuspolitiikka, taloudelliset ulkosuhteet sekä kehitysyhteistyö ja kehityspolitiikka.

Osastot 

Ministeriö on jakaantunut kahdeksaan eri osastoon. Politiikan yhteensovittamisesta vastaavat poliittinen osasto, taloudellisten ulkosuhteiden osasto ja kehityspoliittinen osasto. Alueosastoja ovat Eurooppa-osasto, Itäosasto, Amerikan ja Aasian osasto sekä Afrikan ja Lähi-idän osasto. Alueosastoilla toimivat kiertävät suurlähettiläät sijoitettuina niihin yksiköihin, joiden hoitamaan alueeseen heidän toimialueensa kuuluu. Lisäksi ulkoministeriössä toimii viestintäosasto. 

Osastojaon ulkopuolisina toimintoina ministeriössä ovat oikeuspalvelu, kansalaispalvelut, protokollapalvelut, hallintopalvelut, talousyksikkö, sisäisen tarkastuksen yksikkö, suunnittelu- ja tutkimusyksikkö, kansallinen turvallisuusviranomainen sekä kehitysevaluoinnin yksikkö. Ulkoasiainhallinnon organisaatioon kuuluvat ulkoministeriön lisäksi myös sen alaisuudessa toimivat Suomen ulkomaanedustustot.

Virat, tehtävät ja virka-arvot 

Ulkoasiainhallinnon yleisuran virassa voidaan toimia eri tehtävissä ja virkapaikoissa ulkoasiainhallinnon organisaatiossa.

Yleisuran virkoja ovat ulkoasiainneuvoksen, lähetystöneuvoksen, ulkoasiainsihteerin, kehitysyhteistyöneuvoksen, kehitysyhteistyösihteerin, lehdistöneuvoksen, lehdistösihteerin, hallinnollisen ulkoasiainsihteerin, avustajan, hallinnollisen avustajan, osastosihteerin, toimistosihteerin, toimistovirkailijan, virastomestarin ja vahtimestarin virat. 

Yleisuran virkamiehet ulkoasiainneuvoksesta hallinnolliseen avustajaan ovat määrättäessä velvollisia siirtymään virassaan toiseen tehtävään ulkoministeriössä, ministeriöstä ulkomaaedustukseen tai edustustosta takaisin ministeriöön. Muussa yleisuran virassa olevat ovat siirtymävelvollisia edustustosta ulkoministeriöön ja ministeriössä tehtävästä toiseen.

Yleisuran virkamiesten lisäksi ulkoministeriössä on tiettyyn tehtävään otettuja erityisvirkamiehiä. Valtiosihteeri kansliapäällikkönä ja alivaltiosihteeri ovat myös erityisvirkoja, mutta niihin sisältyy sama siirtymävelvollisuus kuin yleisuran virkoihin.

Ulkomaanedustuksessa käytetään myös virkamiehen arvoa ja asemaa osoittavaa nimikettä, virka-arvoa. Näitä ovat muun muassa suurlähettiläs, ministeri, ministerineuvos, pääkonsuli, konsuli, varakonsuli ja 1- ja 2-sihteeri. Samalla virkamiehellä voi siis olla erilaisia titteleitä: hän on ulkoasiainneuvoksen virassa, mutta virka-arvoltaan suurlähettiläs ja tehtävänimikkeeltään edustuston päällikkö.

Virkamiesten lisäksi ulkoministeriössä on työsopimussuhteessa olevaa henkilökuntaa ja harjoittelijoita.

Henkilöstö ja budjetti 

Ulkoministeriössä työskenteli vuoden 2010 lopussa 1 531 henkilöä, joista 953 työskenteli itse ministeriössä ja 578 edustustoissa. Lisäksi edustustoissa työskenteli 1 163 asemamaista palkattua henkilöä.

Ulkoasiainhallinnon toimintamenot vuonna 2009 olivat 204,3 miljoonaa euroa. Suurin kuluerä tässä ovat henkilökunnan palkat sekä kiinteistöjen vuokra- ja hoitokulut sekä erilaisiin kansalaispalveluihin liittyvät kulut. Kansainvälisen kehitysyhteistyön varat hallinnoidaan ulkoministeriössä. Sen määrä oli 732,9 miljoonaa euroa. Ulkoministeriön kautta maksetaan myös Suomen osuudet kansainvälisissä järjestöissä sekä kriisinhallinta- ja siviilikriisinhallintakulut. Niiden määrä oli 77,2 miljoonaa euroa. Lähialueyhteistyön osuus budjetista oli 19,5 miljoonaa euroa. Ulkoasiainhallinnon kokonaisbudjetti mukaan lukien lisätalousarviot oli 1 181,2 miljoonaa euroa.

Sijainti 

Ulkoministeriö toimii Merikasarmin rakennusryhmässä Helsingin Kataja­nokalla. 1980-luvulle saakka se toimi pääosin Valtioneuvoston linnan itäisessä, Ritari­kadun puoleisessa siipi­rakennuksessa, minkä vuoksi Ritari­kadun nimeä on toisinaan käytetty tarkoittamaan ulkoministeriötä.

Verkkohyökkäys 

Ulkoministeriö joutui vuonna 2013 verkkohyökkäyksen kohteeksi. Venäläinen tietoturvayhtiö Kaspersky Lab kertoi Yle Uutisille tammikuussa 2016, että sen selvityksen mukaan hyökkäyksen takana oli Venäjän valtion rahoittama verkkohyökkäysryhmä Turla. Hyökkäys kohdistui instituutioihin 50 maassa. Jäljet häivytettiin ohjaamalla varastetut tiedot kulkemaan tietoliikennesatelliittien kautta.

Katso myös 

 Ulkoministeriön arkisto

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Ulkoministeriö.
 Suomi ulkomailla.
 Ulkoministeriön Kehitys-lehti.
 This Is Finland. Ulkoministeriön tuottama julkaisu Suomesta kahdeksalla kielellä.
 Ulkoministeriön Eurooppatiedotus.
 Ulkoministeriön Kauppapolitiikka-lehti.