Ivrea

Ivrea on noin 24 000 asukkaan kaupunki Italian Piemontessa, Torinon metropolikaupungissa. Se sijaitsee noin 50 kilometriä Torinosta pohjoiseen, Pon sivujoen Dora Baltean varrella. Ivreaa pidetään ”Canavesen alueen pääkaupunkina”.

Sana Ivrea on lyhenne roomalaisesta nimestä Eporedia. Eporedia koostuu alun perin gallian kielen hevosta (epo) ja vaunuja (reda) tarkoittavista sanoista: se merkitsee vaunuasemaa eli paikkaa, jossa matkaajat vaihtavat väsyneet hevosensa levänneisiin.

Ivrea oli 1900-luvulla konttorikoneyhtiö Olivettin pääpaikka. Ivrea tunnetaan karnevaalistaan, jossa eri joukkueet heittävät toisiaan appelsiineilla.

Maantiede 
Ivrea sijaitsee painaumassa, jonka esihistoriallisina aikoina täytti valtava jäätiköiden sulamisvesistä muodostunut järvi. Nykyisin kaupungin ympärillä on muutamia pieniä järviä, kuten Lago Sirio ja Lago San Michele. Painaumaa reunustavat moreenipitoiset kukkulat ja harvinainen suoralinjainen 25 km pitkä harjanne (La Serra). Nämä yhdessä eteläisten Alppien kanssa rajaavat Canavesen historiallis-maantieteellisen alueen.

Ivrea on Aostanlaaksoon johtavan tien varrella. Tie on kuulunut keskiaikaiseen pyhiinvaellusreittiin Via Francigenaan, joka johtaa Canterburystä Alppien yli Roomaan. Euroopan neuvosto nimesi vuonna 1994 Via Francigenan eurooppalaiseksi kulttuurireitiksi.

Dora Baltean sululta Ivreasta lähtee kastelukanava (Ivrean kanava), joka vie vettä Pon laakson riisipelloille. Kanava rakennettiin vuonna 1468, ja se oli alun perin laivaliikenteenkin käytössä ja tarjosi kulkuyhteyden Ivreasta Vercelliin.

Kaupungin uudemmat osat levittäytyvät Dora Baltean molemmille rannoille. Historiallinen keskusta nousee kukkulalle, jolla on linna (Il Castello) ja tuomiokirkko (Il Duomo). Punatiilinen linna on peräisin 1300-luvulta. Neliönmuotoisen linnan kulmissa on sakaraharjaiset pyöreät tornit. Yksi torneista tuhoutui vuonna 1676, kun salamanisku räjäytti siinä olleen ammusvaraston. Tornia ei rakennettu uudelleen. Linnassa on ollut myös vankila, ja nykyisin se toimii näyttelytilana.

Tuomiokirkon ensimmäinen osa on rakennettu 300-luvulla luultavasti kristinuskoa edeltävän ajan temppelin paikalle. Kirkko rakennettiin uudelleen noin vuonna 1000 romaaniseen tyyliin. Nykyinen uusklassinen julkisivu on peräisin 1800-luvulta.

Historia 
Viidennellä vuosisadalla eaa. Canavesen alueelle asettui asumaan kelttiläinen salassien heimo ja perusti kaupungin, josta roomalaiset alkoivat myöhemmin käyttää nimeä Augusta Eporedia (ivrealaiset kutsuvat vieläkin itseään eporedialaisiksi). Roomalaiset onnistuivat valtaamaan kaupungin vuonna 100 eaa. kiivaiden taistelujen jälkeen. Salassit myytiin orjiksi, ja kaupungista tehtiin siirtokunta. Sinne perustettiin varuskunta, joka vartioi perinteisiä hyökkäysreittejä Galliasta Alppien yli Pohjois-Italiaan.

Kun Länsi-Rooman valtakunta kukistui, Ivreasta tuli samannimisen Lombardian herttuakunnan pääpaikka 500–700-lukujen ajaksi. Frankkien valtakaudella 800-luvulla Ivrea oli kreivikunta. Tällöin syntyi Anscariin (ransk. Anschaire) dynastia.

Vuosituhannen vaihteessa alueen piispojen ja kreivien kesken oli jatkuvia kiistoja. Arduin valittiin vuonna 1002 Paviassa Italian kuninkaaksi, ja Ivreasta tuli lyhyeksi aikaa kuningaskunnan pääkaupunki. Arduinin dynastian valtakausi kesti vuosisadan loppuun, sitten Ivrea siirtyi piispojen herruuden alle. 1100-luvun jälkipuoliskolla, piispanistuimen ja Monferraton markiisin valtataistelun seurauksena, alueesta muodostui Ivrean ja Canavesen kunta. Vähän myöhemmin, vuonna 1238, Fredrik II liitti Ivrean alueisiinsa.

Kiistely kaupungin hallinnasta jatkui, kunnes se vuonna 1356 siirtyi Savoijin kreivin Amadeus VI:n hallintaan. Lukuun ottamatta lyhyitä espanjalaisten ja ranskalaisten valtakausia 1500-luvulla Ivrea pysyi Savoijin alaisuudessa 1400-luvulta 1700-luvun loppuun asti. Napoleon Bonaparte saapui joukkoineen Ivreaan 26. toukokuuta 1800 ja otti alueen hallintaansa. Napoleonin kukistuttua Ivrea palasi vuonna 1814 Savoijin ja Viktor Emanuel I:n alaisuuteen.

Talous 
Ivrean sosiaalis-taloudellista kehitystä pohjusti 1900-luvulla konttoritekniikan laitteiden valmistajan Olivetti-yhtiön kasvu. Camillo Olivetti perusti yhtiön jo vuonna 1908. Olivetti valmisti kirjoituskoneita, laskukoneita ja 1970-luvulta alkaen myös tietokoneita. Yhtiöllä oli Ivreassa keskushallinto ja useita tuotantolaitoksia. Toimistojärjestelmiin keskittynyt liiketoiminta ajautui 1990-luvun alkupuolella vaikeuksiin. Yrityksen rakennetta järjesteltiin uudelleen, ja useita toimintoja lakkautettiin. 

Tällöin alkoi pienen ja keskisuuren teollisuuden sekä palveluliiketoiminnan laajeneminen Ivrean alueella. Nykyään Ivrean ympäristössä on lukuisia pienyrityksiä joilla on merkittävää teknologista osaamista.

Kulttuuri 
Ivrea tunnetaan parhaiten perinteikkäistä karnevaaleistaan, joiden tärkein tapahtuma on Appelsiinitaistelu (). Tuhannet asukkaat osallistuvat siihen jaettuna joukkueisiin, jotka heittelevät toisiaan appelsiineilla ja vieläpä melkoisen voimakkaasti. Karnevaalit pidetään helmikuussa, ja ne kestävät kolme päivää.

Yksi kaupunkilaisista valitaan Mugnaiaksi. Tarinan mukaan erään myllärin tytär (ital. mugnaia) kieltäytyi hyväksymästä herttuan "oikeutta" jokaiseen vastavihittyyn naiseen ja katkaisi tältä kaulan. Karnevaaleissa jalan kulkevat appelsiinien heittäjät edustavat herttuaa vastustavia vallankumouksellisia ja hevosvaunuissa olevat joukkueet herttuan vartijoita. Katsojat eivät saa heittää appelsiineja, mutta vierailijatkin voivat liittyä joukkueisiin. Niitä, joilla on päässä punainen myssy, pidetään vallankumouksellisina, eikä heitä heitetä appelsiineilla. Appelsiinit edustavat herttuan irtihakattua päätä. Vuonna 2015 karnevaaleihin tuotiin noin 400 tonnia appelsiineja, pääasiassa talvisadon ylijäämiä Etelä-Italiasta.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Ivrean kaupungin verkkosivusto
Ivrean karnevaalit
Ivrean modernin arkkitehtuurin museo (Museo dell'Architettura Moderna di Ivrea) 

Torinon metropolikaupungin kunnat
Piemonten kaupungit
Unescon maailmanperintökohteet Italiassa