Ruokahävikki

Ruokahävikki tarkoittaa ruokaa, joka on alun perin ollut syömäkelpoista, mutta joka päätyy jätteeksi. Ruokahävikki aiheuttaa turhaa ympäristökuormitusta, koska ruoantuotannon panokset on käytetty ja niihin liittyvät päästöt ovat syntyneet perusteettomasti.

Ongelman laajuus

Maailmalla 
Maailmanlaajuisesti ruokaa menee hukkaan tuotanto- ja kulutusketjun eri vaiheissa vuosittain yhteensä noin kolmasosa,  eli 1 300 miljoonaa tonnia. Lähes puolet maailmassa tuotetuista vihanneksista ja hedelmistä päätyy jätteeksi. Kehittyneissä maissa suurin osa hävikistä syntyy ruokakaupoissa ja kotitalouksissa. Kehittyvissä maissa suurin osa hävikistä syntyy jo elintarvikeketjun alkuvaiheissa, varastoinnissa ja jakelussa, johtuen puutteellisesta logistiikasta ja varastointimahdollisuuksista.

Maailman ruokahävikillä voitaisiin ruokkia arviolta jopa kaksi miljardia ihmistä.

Suomessa 
Suomessa kaikesta syömäkelpoisesta ruoasta haaskataan koko elintarvikeketjussa noin 10–15 prosenttia. Kiloissa Suomessa tuotetun ruokahävikin määrä on yhteensä noin 450 miljoonaa kiloa eli noin 80 kiloa per asukas. 32 prosenttia (140 milj. kg) hävikistä syntyy kotitalouksissa, 21 prosenttia (95 milj. kg) elintarviketeollisuudessa, 18 % (81 milj. kg) ravitsemispalveluissa, 16 % (72 milj. kg) kaupoissa ja 13 % (59 milj. kg) alkutuotannossa. Kun tarkastellaan hävikin osuutta kaikesta elintarvikeketjun vaiheen käsittelemästä ruoasta, ravitsemispalveluissa hävikkiin päätyy selkeästi suurin osa, 20 prosenttia. Kotitalouksien käsittelemästä ruoasta hävikkiin joutuu 6 prosenttia, elintarviketeollisuudessa vastaava osuus on 3 prosenttia, ja alkutuotannossa ja kaupoissa 2 prosenttia. Kotitalouksissa hävikkiä syntyy siis määrällisesti eniten, mutta ravitsemispalveluissa hävikkiin joutuu suuri osa käsitellystä ruoasta. Kotitalouksien ruokahävikkiä syntyy etenkin vihanneksista, hedelmistä ja marjoista.

Ruokahävikkiä pyritään vähentämään hyödyntämällä vanhentuvia elintarvikkeita esimerkiksi hyväntekeväisyydessä. Ruokaa myydään ravintoloissa myös kilohinnalla ja esimerkiksi Isossa-Britanniassa  ruokatähteistäkin voi joutua maksamaan.

Hyödyntäminen 

Hävikkiruoan hyödyntäminen on erilaisia tapoja käyttää laitosten, kauppojen ja ravintoloiden ylijäämäruokaa. Suomessa koko ravitsemusalan (kotitaloudet, ravitsemuspalvelut, kauppa ja teollisuus) hävikin osuus on noin 10–15 % ja hävikin määrä on noin 335–460 miljoonaa kiloa vuodessa.

Koulujen hävikkiruoka 
Koulujen hävikkiruoan myyntiä on kokeiltu monissa kunnissa 2010-luvulla.

Kauppojen hävikkiruoka 
Monet kaupat lahjoittavat yli jäävää ruokaa hyväntekeväisyyteen.

Parasta ennen -päiväykseltään vanhentuneiden elintarvikkeiden myynti on muun muassa Suomessa täysin sallittua, mutta ruokakauppaketjut eivät sitä imagosyistä halua tehdä. Vanhentumassa olevaa tuoretavaraa, esimerkiksi pakattua lihaa ja kalaa, myydään alennuksella ”laputtamalla” niitä prosenttialennuksesta kertovin tarroin ja myymällä näin merkittyjä tuotteita vielä tarrassakin ilmoitettua edullisemmin illan viimeisinä aukiolotunteina.

Vanhentuvia tai muuten epäkurantteja elintarvikkeita myymään on syntynyt verkkokauppoja, kuten vuonna 2013 perustettu ruotsalainen Matsmart ja vuonna 2016 perustettu suomalainen Fiksuruoka. Ne hankkivat myyntituotteensa suoraan valmistajilta ja maahantuojilta, ja myytävät tuotteet ovat huoneenlämmössä säilyviä pakattuja elintarvikkeita, kuten viljatuotteita, makeisia, virvoitusjuomia ja säilykkeitä. Valikoimiin kuuluu myös esimerkiksi pakkausuudistuksen takia epäkuranteiksi muuttuneita käyttötavaraeriä. Fiksuruoan liikevaihto nousi neljässä vuodessa 12 miljoonaan euroon, ja yritys kertoo estäneensä ruokahävikkiä Suomessa samassa ajassa yli neljä miljoonaa kiloa.

Ravintoloiden hävikkiruoka 
Jotkut ravintolat myyvät hävikkiruokaa kuluttajille mobiilisovelluspalvelujen kautta, kuten vuonna 2015 perustettu suomalainen ResQ Club. Tarkoituksena on vähentää ruokahävikkiä digitaalista alustaa hyödyntäen.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Ruoka
Kierrätys