Juri Gagarin

Juri Aleksejevitš Gagarin (; 9. maaliskuuta 1934 Gžatsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 27. maaliskuuta 1968 Kiržatš, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) oli Neuvostoliiton ilmavoimien majurin arvoinen koelentäjä, neuvostoliittolainen kosmonautti ja samalla maailman ensimmäinen avaruuslentäjä. Lentonsa jälkeen hänet ylennettiin ensin majuriksi ja myöhemmin everstiksi. Hänet valittiin Neuvostoliiton kansanedustajaksi.

Avaruuslentäjä 
12. huhtikuuta 1961 Gagarinista tuli ensimmäinen avaruudessa matkannut ihminen. Tämä tapahtui Neuvostoliiton avaruusohjelman lennolla Vostok 1.

Neuvostoilmavoimien lääkäri kuvasi elokuussa 1960 kosmonauttien valintavaiheiden yhteydessä Juri Gagarinin persoonallisuutta seuraavasti:  ”Koreilematon, nolostuu huomatessaan huumorinsa tilanteeseen sopimattomaksi, älykäs, fantastinen muisti, erottuu kanssakilpailijoistaan terävän ja laaja-alaisen ympäristöä koskevan havainnointikykynsä ansiosta, hyvä mielikuvitus, reagoi nopeasti, valmistautuu annettuihin tehtäviin esimerkillisesti, hallitsee niin astromekaaniset kuin matemaattisetkin kaavat sekä vaikeiden että helppojen tehtävien osalta, ei koe oloaan vaivaantuneeksi joutuessaan puolustamaan mielipiteitään kun uskoo olevansa oikeassa; syntyy vaikutelma että testattava ymmärtää elämää tovereitaan paremmin.”

Juri Gagarin ei kuuluisan lentonsa jälkeen päässyt toiselle avaruuslennolle. Gagarin toimi avaruuslentonsa jälkeen miehitettyjen avaruuslentojen lennonjohtajana. Hän oli Sojuz 1 -lennon varalentäjä. Hän yritti estää tämän lennon liian kireän aikataulun mukaisen toteutuksen; lento päättyi kosmonautti Vladimir Komarovin kuolemaan paluukapselin laskuvarjon epätäydellisen toiminnan vuoksi.

Gagarinista tuli lentonsa ansiosta maailmankuulu, ja hän kiersi sosialistisissa maissa ja lisäksi muun muassa Suomessa, Ranskassa ja Tanskassa kertomassa avaruuslennostaan. Vuodesta 1962 lähtien hän toimi kansanedustajana.

Gagarinista kertova kirja Ensimmäinen ihminen avaruudessa julkaistiin tuoreeltaan myös suomeksi (Kansankulttuuri Oy, Tampere 1961).

Gagarinin kuolema
Gagarin kuoli 27. maaliskuuta 1968 MiG-15-UTI-harjoitushävittäjän lennolla koelento-olosuhteissa (painottomuuden simulointeja) lähellä Kiržatšin kaupunkia. Vladimir Serjoginin ohjaama lentokone syöksyi maahan tultuaan jyrkässä kulmassa kolmikilometrisen pilvikerroksen läpi pyrkien koneen oikaisuun vasta pilvikerroksen loputtua 600 metrin korkeudella. Pilvikerros ulottui kuitenkin alemmas ja koneen oikaisuun ei riittänyt tilaa. Vuonna 2013 kosmonautti Aleksei Leonov julkaisi uusia tietoja tapahtumasta. Leonovin mukaan onnettomuuden aiheutti Su-15-hävittäjä, joka lensi niin läheltä Gagarinin MiG-15-konetta, että tämä kääntyi nurin, joutui syvään kierteeseen ja syöksyi maahan.

Gagarinin menehtymisen syy on esitetty selittyneen sillä, että tämä halusi estää putoavan koneen syöksymisen läheiseen kylään. Siten hän ei laukaissut omaa heittoistuintaan.

Eversti Gagarin haudattiin Moskovan Kremliin. Gagarinin mukaan on nimetty eräs kraatteri Kuun Maahan näkymättömällä puolella, asteroidi ja Venäjällä sijaitseva kosmonauttien koulutuskeskus.

Muuta 
 Vuonna 2011 Yhdistyneet kansakunnat nimesi 12. huhtikuuta miehitettyjen avaruuslentojen päiväksi (International Day of Human Space Flight).
Miljoonasateen debyyttisingle Lapsuuden sankarille kertoo Gagarinista.
Jääkiekkoliiga KHL:n mestaruuspokaali Gagarin Cup on nimetty Gagarinin mukaan.
Pavel Parkhomenko on ohjannut Gagarinista kertovan elokuvan nimeltä Gagarin – ensimmäinen avaruudessa (ven. Гагарин. Первый в космосе, Venäjä 2013).

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Ylen elävä arkisto – Juri Gagarin – ensimmäinen avaruuslentäjä
 Ylen elävä arkisto – Gagarin Suomen television haastattelussa
 Yuri's Night, vuodesta 2001 alkaen 12. huhtikuuta pidetty globaali juhla, mm. Helsingissä

Lento-onnettomuudessa kuolleet
Neuvostoliiton sankarit
Neuvostoliittolaiset avaruuslentäjät
Neuvostoliittolaiset lentäjät
Neuvostoliittolaiset sotilaat
Sosialistisen työn sankarit
Vuonna 1934 syntyneet
Vuonna 1968 kuolleet
Seulonnan keskeiset artikkelit