Lahti

Lahti () on Suomen kaupunki ja Päijät-Hämeen maakuntakeskus, joka sijaitsee Vesijärven etelärannalla Päijät-Hämeen maakunnassa.

Lahti on Suomen yhdeksänneksi suurin kaupunki ja kuudenneksi suurin kaupunkialue. Lahdessa on 120 202 asukasta (30. syyskuuta 2021) ja sen pinta-ala on  km², josta  km² maata ja loput  km² sisävesiä (). Lahti on nuorin Suomen niin sanotuista vanhoista kaupungeista.

Lahden kaupunki ja Nastolan kunta yhdistyivät 1. tammikuuta 2016 uudeksi Lahden kaupungiksi. Lahden naapurikuntia ovat Asikkala, Heinola, Hollola, Iitti ja Orimattila.

Riihimäki–Pietari-rautatien rakentaminen paransi Lahden logistista asemaa ratkaisevalla tavalla. 1920-luvulta lähtien Lahti tunnettiin erityisesti Lahden radioasemasta ja Salpausselän kisoista. Sotien seurauksena Lahteen muutti runsaasti evakkoja, useita yrityksiä ja oppilaitoksia luovutetusta Karjalasta ja tämän seurauksena Lahden väkiluku kasvoi ja elinvoima lisääntyi.

Yleistä 
Lahti sijaitsee Kymijoen vesistöön kuuluvan Vesijärven etelärannalla. Ensimmäinen Salpausselkä kulkee kaupungin kautta. Porvoonjoen alkulähteet ovat Salpausselän etelärinteillä, ja joen yläjuoksu kulkee kaupungin eteläosien kautta. Kaupungille on tunnusomaista Salpausselän mäkisyys sekä lukuisat järvet. Vesijärveltä on yhteys Vääksyn kanavan kautta Päijänteelle, josta vesireitit kanavineen johtavat Keiteleelle ja Kymijoelle saakka.

Lahdessa puhutaan hämäläismurteita.

Lahden vahvuuksiin kuuluu erityisesti ympäristöosaaminen sekä teollinen muotoilu.

Lahden historia 

Renkomäen Ristolassa tehtyjen kaivauksien perusteella Lahden seudulla oli asutusta jo 9 000 vuotta sitten, mikä tekee Lahden alueesta erään Suomen vanhimmista tunnetuista asuinpaikoista. Ensimmäinen asiakirjamaininta Hollolan pitäjään kuuluneesta Lahden kylästä on vuodelta 1445. Hämeen maakirjassa vuodelta 1558 mainitaan Lahden kylässä olleen 24 taloa.

Vaikka Lahden kylä oli suuren Hollolan pitäjän takamaita ja kooltaan pieni, sen sijainti oli liikenteellisesti merkittävä. Sen kautta kulki jo 1400-luvulla Hämeenlinnasta Viipuriin johtanut Ylinen Viipurintie, josta erkani Lahden kohdalla Olavinlinnaan johtanut Suur-Savon Valtatie. Kun Hollolan pitäjä vuonna 1672 sai markkinaoikeudet, markkinapaikaksi määrättiin Lahden kylä, ”joka sijaitsee suuren yleisen maantien varrella ja kaikista neljästä kaupungista, Turusta, Viipurista, Helsingistä ja Porvoosta sopivan matkan päässä”. Lahdesta tuli näin puoleksi vuosisadaksi huomattava markkinapaikka, jossa kävivät kauppaa kaikkien neljän kaupungin porvarit. Vuonna 1727 markkinat kuitenkin siirrettiin Helsingin porvarien aloitteesta Asikkalan Anianpeltoon, jonne oli paremmat yhteydet Päijänteen vesistöstä. Vesijärven ja Päijänteen Asikkalassa yhdistävä Vääksyn kanava valmistui vuonna 1871. Markkinoiden menettämisen jälkeen Lahti taantui sangen merkityksettömäksi maalaiskyläksi 1800-luvun lopulle asti.

Vuonna 1868 ryhdyttiin rakentamaan Riihimäki–Pietari-rautatietä, joka kulki Salpausselän harjua pitkin ja Lahden kylän kautta. Ensimmäinen veturi ajoi Lahteen elokuussa 1869, ja seuraavan vuoden alussa vihittiin käyttöön koko Riihimäki–Pietari-rataosuus. Rautatien valmistuessa Lahden kylässä oli vain kahdeksantoista taloa mutta rautatien ansiosta kylä alkoi nopeasti kasvaa ja kehittyä. Lahteen alkoi syntyä saha- ja puunjalostusteollisuutta, jonka toimintaa edesauttoi Vääksyn kanavan avautuminen 1871 ja sen kautta saavutettu uittoyhteys Päijänteen vesistöön.

Kauppala (1878–1905) 
24. toukokuuta 1878 Lahti sai kauppalanoikeudet keisari Aleksanteri II:n käskyllä. Lahden kauppala kuului silti edelleen Hollolan kuntaan. Samana vuonna Lahden kauppala sai ensimmäisen asemakaavansa, johon edelleenkin perustuu kaupungin nykyinen ydinkeskusta. Kauppala rakennettiin rautatieaseman pohjoispuolelle. Asemakaavan laatimista helpotti se, että käytännöllisesti katsoen koko Lahden kylä oli vuonna 1877 tuhoutunut suuressa tulipalossa. Lahden vaakunaksi tuli kuva liekehtivästä junan pyörästä sataman ja rautatieaseman merkityksen vuoksi.

Lahtelaiset pyrkivät saamaan kauppalalle kaupungin aseman jo 1890-luvun lopulla. Hollolan kunta vastusti aietta voimakkaasti. Hämeen läänin kuvernööri asettui kannattamaan suunnitelmaa vuonna 1900 ”ottaen huomioon viime vuosina tapahtuneen suuren edistymisen ja liikkeen vilkastumisen”. Kaupunkiaseman saamiseen kului kuitenkin vielä viisi vuotta.

Kaupunki (1905–) 
Lahdesta tuli itsenäinen kaupunki vuonna 1905. Kaupunginoikeudet vahvisti keisari Nikolai II 1. marraskuuta, mutta Venäjän lakkojen ja levottomuuksien vuoksi asia saatiin tiedoksi Suomessa vasta 16. marraskuuta 1905, joka on näin ollen Lahden kaupungin perustamispäivä. Kaupungiksi tulon jälkeen Lahteen on liitetty alueita Hollolasta vuosina 1916, 1923, 1933 ja 1956 (suuri osa Okeroisista). Vuoden 1956 kuntaliitoksessa alueita liitettiin Lahteen myös Nastolasta ja Orimattilasta. Lahden alue laajeni myös 1.1.2016, kun Lahden kaupunki ja Nastolan kunta yhdistyivät.

Suomen sisällissodassa Lahdessa käytiin ratkaisevia taisteluja. Lahden punakaarti otti vallan kaupungissa tammikuussa 1918 ja piti sitä hallussaan kolme kuukautta, kunnes Loviisassa maihinnousseet saksalaiset joukot valloittivat kaupungin huhtikuussa. Lahden länsipuolelta kohti Venäjää paenneet punaiset antautuivat rajujen taistelujen jälkeen. Lahden keskustan tuntumassa olleelle Fellmannin pellolle pystytettiin väliaikainen vankileiri johon koottiin noin 20 000 antautunutta punaista. Yli puolet näistä siirrettiin myöhemmin Hennalan vankileirille, josta tuli yksi sisällissodan suurimmista vankileireistä. Entisen Fellmannin pellon paikalle on perustettu Fellmannin puisto jossa paljastettiin vuonna 1978 suuri punavankien muistomerkki.

1900-luvun alkupuoliskolla Lahti tuli tunnetuksi puuseppien ja huonekalutehtaiden kaupunkina. Edelläkävijänä toimi Asko Avonius, joka vuonna 1918 perusti Lahteen Asko-huonekalutehtaan. Askon ohella huonekalutehtaista tunnetuksi tulivat niin ikään perheyhtiö Isku sekä osuustoiminnallinen Sotka. Metalliteollisuutta Lahdessa edustivat liesiä valmistava Upo ja mekaanisen puunjalostuksen koneita valmistava Raute. Mallasjuoman panimo tuli maankuuluksi mainoskampanjoillaan ”Ei oo Lahden voittanutta”, ”Moi Lahtelaista!” ja tuotemerkeillään, kuten olutmerkit Lahden Erikoinen ja Lahden Sininen.

Kaupunki kasvoi jälleen voimakkaasti toisen maailmansodan jälkeen, kun Karjalasta – pääasiassa Viipurin seudulta – muutti paljon siirtoväkeä ja yrittäjiä Lahteen. Kaupunki jatkoi nopeaa kasvua 1960- ja 1970-lukujen suuren maaltamuuton aikoina. Lahden uudet asukkaat olivat kotoisin pääosin maaseudulta Karjalasta ja Savosta. Kasvu pysähtyi ensimmäiseen öljykriisin aiheuttamaan lamaan 1975–1976. Suuret työnantajat alkoivat tehostaa toimintaansa, eikä väestönkasvu voinut enää jatkua työllistymisen varassa.

Lahti rakensi julkikuvaansa muun muassa talviurheilukaupunkina. Siellä järjestettiin hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1978, jolloin rakennettiin kisakylä Riihelään, ja 1989, jolloin uusi kisakylä nousi Lahden asemantaustaan. Vuonna 2001 ja 2017 järjestettiin jälleen hiihdon maailmanmestaruuskisat. Vuoden 2001 kisakylänä käytetyt asunnot rakennettiin Ankkurin kaupunginosaan, lähelle Vesijärven rantaa.

Kaupunkiin rakennettiin uusi teatteritalo (1983), maakuntakirjasto (1990) sekä työväenopisto- ja yliopistokoulutusta tarjoava aikuiskoulutuskeskus (1987). Suurkonsertteja ja muita tilaisuuksia varten rakennettu Sibeliustalo valmistui vuonna 2000 Vesijärven rantaan.

Lahden ammattikorkeakoulu perustettiin vuonna 1996 ja samana vuonna lähes koko Päijät-Hämeen ammatilliset oppilaitokset yhteen koonnut Päijät-Hämeen koulutuskonserni. Lahden yliopistokampus perustettiin vuonna 2001 (alun perin Lahden yliopistokeskus). Yliopistokampuksella toimivat Aalto-yliopisto ja Helsingin yliopisto.

Vuoden 2016 alusta Lahden kaupunki ja Nastolan kunta lakkautettiin ja perustettiin uusi kunta, joka sai nimekseen Lahden kaupunki.

Lahdesta tuli Suomen uusin yliopistokaupunki sitten Rovaniemen (1979), kun eduskunta joulukuussa 2018 hyväksyi yliopistolakiin muutoksen Lappeenrannan teknillisen yliopiston muuttamisesta Lappeenrannan–Lahden teknilliseksi yliopistoksi.

Lahti valittiin kesällä 2019 ensimmäisenä suomalaiskaupunkina Euroopan ympäristöpääkaupungiksi vuoden 2021 ajaksi.

Väestö ja politiikka

Lahden asukasluvun kasvu

Lahden väestönkehitys 1980–2020 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2018 tilanteen mukainen.

Kielet ja kansalaisuudet
Vuonna 2018 lahtelaisista (väkiluku 119 951) äidinkielenään suomea puhui 92,7 % (111 171), ruotsia 0,4 % (453) ja saamea 0,01 % (14). Vieraskielisten osuus oli 6,9 % (8 313). Yleisin vieraista kielistä oli venäjä, jota puhui 35,1 % kaikista Lahden vieraskielisistä. Muut yleisimmät kielet olivat arabia, viro ja kurdi.

Suomen kansalaisia oli 114 542, ulkomaiden kansalaisia 5 409 ja ilman kansalaisuutta olevia tai tuntemattomia 72. Suurimmat ulkomaalaisten ryhmät olivat Venäjän, Viron ja Irakin kansalaiset.

Taajamat
Vuoden 2018 lopussa Lahdessa oli 119 951 asukasta, joista 115 752 asui taajamissa, 2 912 haja-asutusalueilla ja 1 287:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Lahden taajama-aste on 97,5 %. Lahden taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Lahden keskustaajama ulottuu osittain myös Asikkalan ja Hollolan kuntien alueelle. Heinlammin taajama sijaitsee lähes kokonaan Hollolan kunnan alueella.

Logistisen aseman kehitys ja rakennemuutos 

Lahden väkiluku kasvoi dynaamisesti pitkän aikaa, kunnes työvoimavaltainen teollisuus alkoi taantua 1990-luvun laman aikana. Väestönkasvu on jatkunut 2000-luvulla uudelleen maltillisesti. Kehitykseen on vaikuttanut myös Päijät-Hämeen sisäinen muuttovoitto.

Lamavuosina Lahden teollisuus vähensi paljon työvoimaa aiheuttaen valtakunnallisessa mittakaavassa ankaraa työttömyyttä.

Lahti kuuluu käytännössä Helsingin metropolialueeseen, koska pääkaupunkiseudun kasvu säteilee Lahteen. Samaan kokonaisuuteen liittyvät Helsinki–Lahti-moottoritie ja Lahden oikorata. Yhteyksien paraneminen pääkaupunkiseudulle on lisännyt merkittävästi pendelöintiä pääkaupunkiseudun ja Lahden välillä.

Lahden seutu tarjoaa valmistukselle ja logistiikalle verrattain keskeisen sijaintipaikan Etelä-Suomessa. Logistisia avainaloja ovat esimerkiksi kulutustavara- ja elintarviketeollisuus. Lahden sijainti on edullinen, sillä kuljetusmatkat muualle Suomeen ovat Lahdesta keskimäärin lyhyempiä kuin pääkaupunkiseudulta. Hartwallin Lahdesta ostaman Mallasjuoman panimon osaaminen, perinteet ja Lahdessa saatavilla oleva korkealaatuinen vesi logistisesti hyvine sijaintineen vaikuttivat Hartwallin suurpanimon perustamiseen sekä Viking Maltin suureen investointiin Lahteen.

Lahdessa on useisiin muihin Suomen kaupunkeihin nähden vähän valtionhallinnon työpaikkoja. Lahti ja Päijät-Häme ovat valtion suuntaan merkittäviä nettomaksajia. Tilannetta tasapainotti se, että valtio hajasijoitti Lahteen ARA:n (entinen Valtion asuntorahasto).

Valtio teki 1990-luvun laman jälkeen Lahden kannalta tärkeitä investointeja. Niihin kuuluvat Helsingistä Lahden kautta Heinolan Lusiin saakka ulottuva moottoritie sekä Keravalta Lahteen rakennettu oikorata. Valtio on myös tukenut Sibeliustalon rakentamista ja Urheilukeskuksen uudistamista.

Lahden kehitykselle on merkityksellistä, miten hyvin kaupunki lähialueineen kykenee hyötymään valtion mittavasta oikoratainvestoinnista sekä kiinnittymään Helsingin metropolialueeseen.

Ympäristönsuojelu 

Lahti on Euroopan ympäristöpääkaupunki vuonna 2021. 

Lahdessa on jo pitkään investoitu ympäristönsuojeluun ja sitä edistäviin innovaatioihin. Lahti on valtakunnallisesti tunnettu edistymisestään vesistön-, ympäristön- ja ilmastonsuojelussa. Jätteistä lajitellaan hyötykäyttöön Lahden ja ympäristökuntien yhdessä omistaman Salpakierron alueella valtakunnallisesti korkein osuus.

Lahdessa toimiva Salpausselän luonnonystävät ry on puuttunut toistuvasti vuosien varrella havaitsemiinsa ympäristönsuojelun kannalta ongelmallisiin hankkeisiin. Yhdistystä on kuitenkin vuosien mittaan julkisesti kritisoitu useiden sen tekemien valitusten heikosta perustelemisesta jopa siinä määrin, että tähän uusilta jäseniltä täysin suljettuun yhdistykseen on kohdistunut selviä mainehaittoja. Erään valituksen perusteluissa viitattiin uudisrakentamisen liito-oravaa vaarantaneisiin haittoihin siitäkin huolimatta, että juuri tällä valituksen kohteena olleella entisen Nelon leipomon tontilla on sijainnut teollisuusrakennus jo vuodesta 1943 lähtien.

Pormestari ja kaupunginjohtajat 

Lahdessa oli pormestari vuodesta 1907 vuoteen 1930, minkä jälkeen kunnallislain muutoksen myötä ryhdyttiin kaupunginjohtajajärjestelmään. Otto Lyytikäisen pormestarikaudella tammikuun lopusta huhtikuun loppuun 1918 Lahden kaupunki oli Suomen kansanvaltuuskunnan toimeenpanovallan alaisena 28. tammikuuta 1918 alkaen. Tällöin kaupungin siviilihallintoa johti Hugo Ilmari Kautto kaapattuaan vallan Lahdessa 19. huhtikuuta 1918 saakka.

Lahden kaupunginjohtajana on toiminut vuodesta 2018 alkaen Pekka Timonen. Lahden kaupungin toimeenpaneva johto muodostuu kaupunginjohtajasta sekä teknisen ja ympäristötoimialan, sivistystoimen sekä sosiaalitoimen toimialajohtajista. Sivistystoimen toimialajohtaja on Tiina Granqvist ja sosiaali- ja terveystoimen toimialajohtaja on Mikko Komulainen. Lahden sosiaali- ja terveystoimen palvelut tuottaa Päijät-Hämeen hyvinvointikuntayhtymä Marina Erholan johdolla. Teknisen ja ympäristötoimilan johtajana toimii kaupunkikehitysjohtaja Olli Alho.

Seurakunnat ja muut uskonnolliset yhteisöt
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Lahdessa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Joutjärven seurakunta
 Keski-Lahden seurakunta
 Launeen seurakunta
 Nastolan seurakunta
 Salpausselän seurakunta
Nämä seurakunnat muodostavat Lahden seurakuntayhtymän. Sen toimipaikkoja ovat esimerkiksi Renkomäen seurakuntakoti, ja Ahtialan seurakuntakeskus.

Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Lahdessa toimivat Lahden helluntaiseurakunta ja Nastolan helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Lahden alueella toimii Lahden ortodoksinen seurakunta.

Lahdessa on monia erilaisia uskonnollisia yhteisöjä, kuten Lahden Timanttipolku-buddhalainen keskus ja Jehovan todistajien valtakunnansali.

Kaupunginosat 
Katso myös Luokka:Lahden kaupunginosat

Kaupunginosat ovat järjestyksessä pohjoisesta etelään. Kilpiäinen, Mukkula, Niemi, Kartano, Salpausselkä ja Jalkaranta ovat läntisiä kaupunginosia Vesijärven itärannalla. Viuha, Ahtiala ja Kytölä ovat Alasenjärven rannalla. Kymijärven rannalla ovat Koiskala, Kolava, Järvenpää, Myllypohja ja Villähde.

Suuralueet 
Pääartikkeli: Lahden suuralueet

Keskusta 
Lahden keskusta muodostuu Lahdenkadun, Saimaankadun ja Mannerheiminkadun rajaamasta kolmiosta. Kaupungin ydinkeskustana voidaan pitää Vuorikadun, Rauhankadun, Kirkkokadun ja Kauppakadun reunustamaa aluetta. Ydinkeskustassa sijaitsevat muun muassa Lahden kauppatori, Lahden kaupungin pääkatu eli Aleksanterinkatu, Kauppakeskus Trio, Lanunaukio, Mariankatu ja sen kävelykatuosuudella sijaitseva Hakkapeliittojen kotiinpaluu -patsas.

Lahden keskustan kaupallinen painopiste on siirtynyt viime vuosikymmeninä Kauppatorin ympäristöstä itää kohti. Aleksanterinkadun loppupäähän muodostui 1990-luvulla mittava kauppakeskuskokonaisuus, kun kolme Aleksin liiketaloa yhdistettiin kauppakeskus Trioksi. Trion osaksi kytkettiin myös Kauppakadun varressa sijaitseva liiketalo Hansa. Rauten entiseen tehdaskortteliin rakennettiin vuosituhannen vaihteessa kauppakeskus Syke.

Lahden keskustaan on rakennettu muutamia pienehköjä kävelyalueita. Rautatienkadun osuus Vapaudenkadun ja Hämeenkadun välillä on muutettu kävelykaduksi. Rautatienkadun kävelyosuutta Aleksanterin- ja Vapaudenkadun välillä kutsutaan Lanunaukioksi.

Keskustan liikkeet kilpailevat asiakkaista muun muassa 1990-luvun alussa rakennettujen Launeen hypermarkettien kanssa. Keskustaa on pyritty elävöittämään muun muassa palkkaamalla keskustaisäntä, jonka tehtävänä on ollut järjestää keskustaan tapahtumia ja kehittää keskustan markkinointia. Toiminnan ylläpitämiseksi perustettiin 1999 Lahden keskustaeheytys ry, nykyinen Lahti City ry.

Lahden kauppatorin alla sijaitsee lähes 600 auton pysäköintihalli Lahden toriparkki, joka aloitti toimintansa toukokuussa 2015.

Ilmasto 

Ilmastollisesti Lahti kuuluu eteläboreaaliseen vyöhykkeeseen ja Päijät-Hämeen maakunnassa se kuuluu Päijänteen eteläosien Päijät-Hämeen pohjoisosia lämpimänpään vyöhykkeeseen. Lahden alue kuuluu toiseen kasvien menestymisvyöhykkeeseen.

Urheilu ja liikunta 

Lahti tunnetaan urheilukaupunkina. Lahden urheilukeskuksessa järjestetään suuria kansainvälisiä urheilutapahtumia, kuten maailman­mestaruus­kilpailuja ja vuosittaiset Salpausselän Kisat. Radiomäen kentällä järjestetään kansallisen tason kilpailuja.

Lahden suurhalli oli Länsi-Euroopan ensimmäinen tekonurmipinnoitteinen jalkapallon talviharjoitteluun soveltuva urheiluhalli. Siellä pidettiin aikaisemmin vuosittain talviturnaus suomalaisten pääsarjatason joukkueiden välillä, Uusi Lahti Cup. Suurhalli on monilajihalli, jossa on myös pienjoukkuepeliin soveltuva jalkapallokenttä. Täysimittainen jalkapallohalli sijaitsee Lahden Mukkulassa. Lisäksi Lahdessa on Liikuntakeskus Pajulahden omistama jalkapallo- ja urheiluhalli.

Joutjärvellä sijaitsee Vellamo-melontastadion. Kansallisissa pääsarjoissa pelaavat FC Lahti, Pelicans, Lahti Basketball ja LASB.

Kortteliliiga on lahtelainen ilmiö, joka on tarjonnut harrastesarjatoimintaa sekä omaehtoisia liikuntamahdollisuuksia ympärivuotisesti jo vuodesta 1969 alkaen. Aktiivitoiminnan parissa on yli 450 joukkuetta joiden lajeina on muun muassa jalkapallo, kaukalopallo, lentopallo, beach volley, tennis, squash, salibandy, petankki, rullakiekko ja mölkky.

Liikuntakeskus Pajulahti sijaitsee Nastolan lähellä Lahdessa. Suomen Urheiluopisto sijaitsee puolestaan Lahden läheisyydessä Vierumäellä naapurikaupunki Heinolassa.

Lahdessa on monipuoliset pyöräilymahdollisuudet.

Lahdessa on järjestetty Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuosina 1926, 1938, 1958, 1978, 1989, 2001 ja 2017.

Urheiluseuroja 

Tunnettuja lahtelaisia urheiluseuroja ovat muun muassa:
 BMT Break Men Team (maahockey)
 FC Lahti (jalkapallo)
 Kiekkoreipas (jääkiekko)
 FC Kuusysi (jalkapallo)
 Lahden Reipas (jalkapallo)
 Lahden Ahkera (yleisurheilu, paini)
 Lahden Formula K-kerho (mikroautoilu)
 Lahden Gentai (karate, taido)
 Lahden Kuurojen Urheiluseura Gepardit (kuuro, seura)
 Lahden Han Moo Do (hanmoodo)
 Lahden Hiihtoseura (alppihiihto, ampumahiihto, freestyle, hiihto, lumilautailu, mäkihyppy, yhdistetty)
 Lahden Jujutsu (Hokutoryu Jujutsu)
 Lahden Kaleva (hiihto, kuntoliikunta, lentopallo, verkkopallo, pöytätennis, suunnistus, uinti, yleisurheilu, pyöräily, nyrkkeily)
 Lahden Karate
 Lahden Atomi (Painonnosto)
 Lahden Kortteliliiga Ry, (harrastepalloilua Lahdessa jo v. 1969, jäseniä yli 3 500, ainutlaatuinen ilmiö)
 Lahden Laaki (nyrkkeily)
 Lahden Mailaveikot (pesäpallo)
 Lahden NMKY (koripallo, pyörätuolikoripallo)
 Lahden Ratsastajat
 Lahden Suunnistajat -37 (suunnistus)
 Lahden Taekwondo Hwang ry (taekwondo)
 Lahden Taimi (yleisurheilu, suunnistus, hiihtosuunnistus, hiihto, paini)
 Lahden Verkkopalloseura (tennis)
 TWD-Länken (pyöräily)
 Lahden Uimaseura (uinti)
 Lahden Urheiluautoilijat (ralli, rallisprint, jokamiesluokka, pienoisautoilu)
 Lahden Voimisteluseura (rytminen voimistelu)
 Lahti Basketball
 Lahti Lacrosse (lacrosse)
 Lahti Jets (amerikkalainen jalkapallo)
 Lahti Ringette (ringette)
 Lahti Roller Derby, Bay City Rollers (roller derby)
 Lahti Sisu Rugby Club (rugby)
 Lahti Ultimate Club ry (ultimate, guts, kiekkogolf)
 Lahti Yuko Aikikai (aikido)
 Nastolan urheiluratsastajat (ratsastus)
 Pelicans (jääkiekko)
 Salpausselän Moottorikerho (enduro, trial, speedway, motocross, road racing)
 Sbandy (salibandy, cheerleading)
 Shooto Lahti (vapaaottelu)
 Taekwondo Lahti (taekwondo)
 Vesisamoilijat (ratamelonta, retkimelonta, poolo, soutu)
 Viipurin Reipas (telinevoimistelu)
 Lahden Taitoluistelijat (luistelu)
 Päijät-Häme Panthers (amerikkalainen jalkapallo)
LCS Panthers (cheerleading)
LASB (salibandy)

Urheilukilpailuja 

Kisapuiston kentällä pelattiin heinäkuussa 1952 Helsingin olympialaisten jalkapallon alkusarjan otteluita ja yksi välieräottelu. Jukolan viesti kilpailtiin Lahden Arkiomaassa vuonna 1954.

Maailmanmestaruuskilpailuja 
 Hiihto: 1926, 1938, 1958, 1978, 1989 ja 2001 ja 2017
Hiihdon nuorten maailmanmestaruuskisat 2019 sekä mäkihypyn ja yhdistetyn osalta hiihdon nuorten maailmanmestaruuskisat 2021 (maastohiihdon osalta Vuokatissa)
 Ampumahiihto: (miesten ja nuorten sarjat) 1981, (naisten ja nuorten sarjat) 1987, 1991, (miesten viesti) 2000
 Nykyaikainen viisiottelu: (miesten sarja) 1990
 World Games -kisat 1997
 Veteraanien yleisurheilukisat 2009
 Ammunnan maailmanmestaruuskilpailut 2002 (naisten, miesten ja nuorten sarjat)

Liikenne 

Lahti sijaitsee Etelä-Suomessa suhteellisen lähellä Suomen väestöllistä keskipistettä eli paikkaa, johon kaikilla suomalaisilla on keskimäärin lyhin matka. Lahti on maanteiden ja rautateiden risteämiskohta – liikenneyhteydet ovat hyvät ja nopeat joka suuntaan.

Rautatieliikenne 
Lahteen Keravalta rakennettu (Helsinki-Lahti-rautatieosuuden) oikorata valmistui vuonna 2006. Tämä lisäsi kaupungin väkilukua houkuttelemalla kaupunkiin pääkaupunkiseudulla työskenteleviä ihmisiä. Oikoradalla otettiin käyttöön myös VR:n lähijunien vyöhykeliput. Nopeimmillaan junamatka Helsingistä Lahteen kestää 48 minuuttia keskikaupunkien välillä. Lahden ja Helsingin väliset Z-lähijunat pysähtyvät oikoradalla Haarajoella, Mäntsälässä ja Hennassa. 

Lahden rautatieasema on risteysasema, jossa oikorata yhtyy vanhaan Riihimäki–Pietari-rataan. Lahdesta on rautatiet myös Heinolaan ja Loviisaan, mutta niillä on nykyisin vain tavaraliikennettä. Lahdessa pysähtyvät kaikki Helsingistä Kouvolan kautta Karjalan radalle, Savon radalle ja Venäjälle kulkevat kaukojunat. Lähijuna Z kulkee Lahdesta Helsinkiin, lähijuna G Riihimäelle sekä lähijuna O Kouvolaan ja Kotkan satamaan. Lahden kaupungin alueella sijaitsee myös Villähteen, Nastolan ja Uudenkylän rautatieasemat, joilla lähijuna O pysähtyy.

Linja-autoliikenne 
Lahden linja-autoasema on siirretty keskustasta rautatieaseman yhteyteen Lahden matkakeskukseen.

Lahden seudun joukkoliikenteen solmukohta on kauppatori. Aleksanterinkadun varren pysäkeiltä liikenne suuntautuu kaupungin länsi-, pohjois- ja eteläosiin ja Vapaudenkadun varrelta kaupungin itä-, etelä- ja pohjoisosiin. 1. heinäkuuta 2014 alkaen linja-autot alkoivat kulkea sekä torin että uuden matkakeskuksen vaihtoalueiden kautta [18]. Bussilinjat 11, 16 ja 35 eivät kulje matkakeskuksen kautta. Linja 87 kulkee matkakeskuksen, muttei torin kautta.

Linja-autojen pikavuoroilla 88 kilometrin matka Lahden Renkomäen pysäkiltä Helsingin Viikkiin kestää nopeimmillaan noin tunnin.

Maantieliikenne 
Helsingistä Pohjois-Suomeen vievä Nelostie valmistui moottoritieksi Lahteen saakka vuonna 1999. Vuonna 2005 valmistui moottoritieksi myös Lahden ja Heinolan välinen osuus. 1990-luvun lopulla nelostie Lahdesta pohjoiseen siirrettiin kulkemaan Heinolan kautta ja tien entinen linjaus Päijänteen länsipuolitse Jämsään numeroitiin valtatieksi 24. Itä-länsi-suunnassa Lahden halki kulkee valtatie 12, joka on rakennettu moottori- tai moottoriliikennetieksi Hollolan Kukonkoivun ja Nastolan Uudenkylän välillä. Valtatien 12 uusi linjaus eli Launeen tie Lahden keskustan eteläpuolitse valmistui ja otettiin käyttöön joulukuussa 2020.

Lähimmät lentoasemat sijoittuvat Lahdesta noin 90 kilometrin etäisyydelle Vantaalle sekä noin 145 kilometrin päähän Lappeenrantaan ja Pirkkalaan. Pienkoneille soveltuva lentokenttä sijaitsee noin 20 kilometrin etäisyydellä Lahdesta Asikkalan Vesivehmaalla.

Googlen mukaan automatkan pituus Lahdesta Helsinkiin on 104 km, Jyväskylään 169 km, Kouvolaan 61 km, Hämeenlinnaan 74 km ja Tampereelle 129 km.

Vesiliikenne 
Lahdessa on kolme Vesijärven rannalla olevaa satamaa: Vesijärven satama, Teivaan venesatama ja Niemen venesatama. Vesijärven satamasta käytetään myös usein nimitystä Lahden satama.

Kulttuuri 
Sibeliustalo valmistui vuonna 2000 kunnostamalla entinen punatiilinen teollisuusrakennus kulttuuritilaksi ja konserttisaliksi. Teräksestä ja lasista rakennettu uusi osa edustaa merkittävää puuarkkitehtuuria omaperäisyydellänsä: kantavien rakenteiden puuparrut ja muut puiset rakenteet näkyvät lasiseinien läpi ulos asti.

Lahden kulttuuriin kuuluu oleellisesti rakentaminen alkaen Eliel Saarisen silloiseen pikkukaupunkiin suunnittelemasta Lahden kaupungintalosta jatkuen Alvar Aallon suunnittelemaan Ristinkirkkoon. Erittäin vaativa rakennushanke oli 1920-luvulla rakennetut myös Lahden symboliksi nousseet radiomastot.

Tapahtumat 
Lahti on tullut tunnetuksi jo 1920-luvulla talviurheilukaupunkina, erityisesti Salpausselän kisojen pitopaikkana sekä kansallisesti tärkeän radioaseman takia. Kaupunginteatteri, Teatteri Juko ja erityisesti kansainväliseen maineeseen noussut Sinfonia Lahti ovat monipuolistaneet Lahden tarjontaa kulttuurikaupunkina. Kansainvälinen julistebiennale ja runsaslukuiset julkiset patsaat ja muistomerkit täydentävät kulttuuritarjontaa. Lahden kansainvälinen kirjailijakokous on järjestetty vuodesta 1963 alkaen.

Lahdessa on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Lahdessa kaksi kertaa: 1953 sekä 2007.

Ruokakulttuuri 
Lahden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla roppana eli veripalttu, sianlihasyltty, perunatuuvinki eli imelletty perunalaatikko, isot lihapullat, jälkiuunileipä ja kuutelo. Uudempaa lahtelaista ruokakulttuuria edustaa lihamuki, joka on pahvimukista tarjoiltu kebab-annos.

Lahtelaisia fine dining -ravintoloita 2010-luvun lopulla olivat Roux, Casseli ja Taivaanranta. Perinteisempiä ruokaravintoloita oli vuonna 1955 avattu ja vuonna 2019 lopettanut Jännä-Jussi, 1981 perustettu pihviravintola El Toro ja 1992 perustettu texmexravintola Santa Fé.

Huomattavia rakennuksia 
 Lahden hyppyrimäet, urheilukeskuksen näyttävin osa. Kolme hyppyrimäkeä: K 116 metriä (HS 130 metriä), K 90 metriä (HS 97 metriä) ja K 60 metriä.
 Lahden kaupungintalo, Eliel Saarisen 1911 suunnittelema kaupungintalo valmistui 1912.
 Lahden Teatteritalo valmistui 1983. Talon pääsuunnittelija oli arkkitehtitoimisto Pekka Salminen Ky.
 Radiomastot, vuonna 1927 pitkäaaltoasemaa varten rakennetut 150-metriset radiomastot. Pitkäaaltoaseman toiminta loppui 1993, ja ULA-lähetystoiminta siirtyi 1967 Hollolan Tiirismaan yli 300-metriseen televisiomastoon; maston valkoiset varoitusvalot vilkkuvat Lahden läntisen horisontin yläpuolella.
 Ristinkirkko, arkkitehti Alvar Aallon 1978 suunnittelema kaupungin pääkirkko kaupungintaloa vastapäätä torin toisella puolella. Sen paikalta purettiin puinen Keski-Lahden kirkko.
 Sibeliustalo, keväällä 2000 valmistunut konsertti- ja kongressikeskus, jonka arkkitehtonisen suunnittelun ovat toteuttaneet Hannu Tikka ja Kimmo Lintula.
 Puuarkkitehtuuripuisto, puurakentamista esittelevä puisto, jossa on Spirit of Nature -voittajien suunnittelemia rakennuksia ja rakennelmia.
 Nastolan kirkko, 1804 valmistunut Lahden vanhin kirkko.

Lahdessa valtakunnallisen vuoden betonirakenne -kilpailun ovat voittaneet Lahden suurmäki 1971, Lahden urheilukeskuksen katsomo 1977, Lahden teatteritalo 1982 ja Lahden kirjastotalo 1990.

Museot ja näyttelytilat 
 Askon museo, huonekaluja
 Lahden kaupunginmuseon historiallinen museo
 Hiihtomuseo
 Historiallinen museo
 Taidemuseo / Julistemuseo
 Radio- ja tv-museo
 Palomuseo
 Suomen moottoripyörämuseo
 Pietarin radan museo
 Ravintolamuseo
 Sairaalamuseo
 Sotilaslääketieteen museo
 Suomen sotilasmusiikkimuseo
 Taidekeskus Taarasti

Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt 

 Anttilanmäen omakotialue
 Fellmaninpuisto, jälleenrakennuskauden oppilaitokset ja Hakatornit.
 Harjulankadun, Onnelantien, Kymintien pientaloalueet sekä Karjalankadun pienkerrostalot.
 Hennalan kasarmit
 Koiskalan kartano
 Lahden kaupungintalo, Lahden kauppatori ja Mariankadun arkkitehtoninen akseli 
 Lahden rautatieasema ja varikkoalue 
 Lahden radioasema
 Lahden hiihtostadion
 Tapanilan ruotsalaistaloalue 
Mytäjäisten varikkoalue

Lahden muistomerkit, -laatat ja veistokset 

Lahdessa on huomattava määrä erilaisia muistomerkkejä, -laattoja ja veistoksia. Ne liittyvät sotahistorian lisäksi myös urheiluun ja erilaisiin ryhmiin, kuten lapsiin ja nuoriin sekä luontoon. Lisää Lahden muistomerkeistä, -laatoista ja veistoksista voit lukea artikkelista Lahden muistomerkit, -laatat ja veistokset.

Ystävyyskaupungit 

Lahden kaupungin ystävyyskaupungit.

  Akureyri, Islanti vuodesta 1947
  Deyang, Kiina vuodesta 2000
  Garmisch-Partenkirchen, Saksa vuodesta 1987
  Kaluga, Venäjä vuodesta 1994
  Narva, Viro yhteistyösopimus vuodesta 1994
  Pécs, Unkari vuodesta 1956. Pécs on Unescon maailmanperintökohde.
  Randers, Tanska vuodesta 1947
  Suhl, Saksa vuodesta 1988
  Västerås, Ruotsi vuodesta 1940
  Wuxi, Kiina (yhteistyösopimus 2010)
  Zaporižžja, Ukraina vuodesta 1953
  Worcestershire (yhteistyösopimus 2000)
  Ålesund, Norja vuodesta 1947

Västeråsin ystävyyskaupunkius perustuu siihen, että Västeråsista annettiin talvisodan jälkeen apua Lahdelle. Sodan jälkeen solmitut ystävyyskaupunkisopimukset perustuivat käytäntöön, jossa valtuuskuntien vaihto ja tutustuminen edellyttivät sopimuspohjaa. Viimeisimmät yhteistyösopimukset taas kuvastavat niin EU-hankkeiden kuin myös Aasiaan suuntautuvan elinkeinopolitiikankin tarpeita.

Tunnettuja lahtelaisia

Ensimmäisen ja toisen asteen oppilaitokset 

 Ahtialan peruskoulu
 Anttilanmäen peruskoulu
 Harjun peruskoulu
 Jalkarannan peruskoulu
 Joutjärven peruskoulu
 Liipola-Kaikuharjun peruskoulu
 Kanervikon koulu
 Kannaksen peruskoulu
 Kannaksen lukio
 Kariston koulu
 Kasakkamäen peruskoulu

 Kivimaan ala-aste ja yläaste
 Kunnaksen ala-aste
 Kärpäsen peruskoulu
 Lahden lyseon lukio
 Lahden Lyseon yläaste
 Lahden Rudolf Steiner -koulu
 Lahden ruotsinkielinen koulu
 Lahden Yhteiskoulun yläaste ja lukio
 Launeen peruskoulu
 Liipola-Kaikuharjun koulu

 Lotilan koulu (peruskoulun ensimmäiset luokat)
 Länsiharjun koulu
 Mukkulan peruskoulu
 Myllypohjan ala-aste
 Möysän ala-aste
 Renkomäen ala-aste
 Salinkallion peruskoulu
 Salpausselän yläaste
 Tiirismaan peruskoulu
 Tiirismaan lukio

Aikaisemmat ensimmäisen asteen oppilaitokset 

 Harjukadun erityiskoulu
 Kallion ala-aste
 Kannaksen yläaste
 Kiveriön ala-aste
 Kiveriön yläaste ja lukio
 Kivipuiston yläaste
 Metsäpellon ala-aste
 Niemen koulu
 Puistolan koulu
 Riihelän ala-aste
 Saksalan ala-aste
 Vuorikadun ala-aste
 Metsäkankaan ala-aste

Ammatilliset oppilaitokset 
 Koulutuskeskus Salpaus
 Lahden diakonian instituutti
 Lahden konservatorio

Korkeakoulut 

 Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto
 LAB-ammattikorkeakoulu

Yrityksiä ja työllistäjiä

Suurimmat työpaikat 
 Lahden kaupunki 3400
 Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymä 6445 (tilanne 31.12.2019)
 Koulutuskeskus Salpaus -kuntayhtymä 624
 Isku-Yhtymä Oy 1 057
 Mediatalo ESA (ent. Esa-konserni) 585
 Oy Hartwall Ab 574
 Fazer Leipomot Oy/Oululainen 545
 Stora Enso Packaging Oy 465
 Kemppi Oy 416
 DNA Oy (ent. Päijät-Hämeen Puhelin Oyj) 385
 Koiviston Auto 383
 L-Fashion Group Oy 376

Katso myös 
 Lahden satama
 Lahden eteläinen kehätie
 Lahti–Kouvola-rata
 Riihimäki–Lahti-rata
 Salpausselän rata
 Loviisan–Vesijärven rautatie
 Luettelo Lahden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Launeen keskuspuisto
 Immilän Mylly
 Pajulahden seikkailupuisto

Lähteet 
 Tilastokeskus

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Arkkitehti Unto Ojonen suunnitteli modernia Lahtea – Rakennusperintö.fi 
 Lahti-portaali 
 Lahden kaupungin kotisivut
 LahtiUudistuu.fi, Lahden kaupungin kehityshankkeet
 Tilastokeskus – Lahden avainluvut
 Katso mikä on nyt kaupungin sydämessä ajankohtaista? Palvelut ja tapahtumat odottavat, lahticity.fi tarjoaa ajankohtaista tietoa Lahden keskustasta
 Lahtiguide tietoa Lahden matkailusta
 Yle Elävä arkisto: Lahti kehittyi 1960-luvulla ”amerikkalaisella vauhdilla”
 Yle Elävä arkisto: Täällä Lahti ja osuuskauppa 1967
 Pilentum Television  – Lahti (N-mittakaavan pienoisrautatie)

Seulonnan keskeiset artikkelit