Kilpapurjehdus

Kilpapurjehdus on purjehtimista kilpaa purjeveneillä, -jollilla tai -laudoilla.

Kilpaa voi purjehtia monella eri tavalla muutaman tunnin ratapurjehduksista ja pari päivää kestävistä avomerikilpailuista aina haasteellisiin maailmanympäripurjehduksiin, joko yksin tai osana miehistöä. Kilpapurjevene voi vaihdella parin metrin mittaisesta jollasta tai kymmenmetrisestä köliveneestä aina lähes sadan metrin mittaisiin purjelaivoihin. Kilpailut voidaan järjestää joko yksityyppiluokkana, jolloin veneet ovat identtisiä tai tasoitussääntöjen avulla erilaisten veneiden kesken. Purjehduskilpailut käydään joko ratapurjehduskilpailuna (yleensä vastatuuli-myötätuuli-radalla) tai ns. avomerikilpailuina, joissa purjehditaan pitkiäkin matkoja paikasta toiseen. Purjehduskilpailuissa noudatetaan pääsääntöisesti aina Kansainvälisen Purjehtijaliiton (ISAF) kilpapurjehdussääntöjä.

Viime aikoina suosiotaan ovat kasvattaneet Match racet eli parikilpailut, jossa kaksi venekuntaa kilpailee vastakkain. Muissa ratapurjehduskilpailuissa on useita osallistujia samanaikaisesti radalla. Parikilpailu etenee cup-tyyppisesti, jossa siis vain kaksi venekuntaa kilpailee toisiaan vastaan, voittajan jatkaessa ja häviäjän pudotessa jatkosta.

Kilpapurjehduksen kattojärjestö Suomessa on Suomen Purjehtijaliitto, joka on perustettu vuonna 1906. Olympiakisojen ohjelmaan purjehdus otettiin vuonna 1900.

Purjehduskilpailut
Maailman suurimpiin purjehduskilpailuihin osallistuu tuhansia purjeveneitä ja yli kymmenentuhatta kilpapurjehtijaa.

Kansainvälisesti tunnettuja purjehduskilpailuja 
 America's Cup, haastepurjehduskilpailu, vaihtuvaa järjestäjä
 Barcolana, Trieste/Italia, syyskuun loppu
 Centomiglia, Gardajärvi/Italia
 Fastnet Race, Iso-Britannia/Irlanti
 Gotland Runt, Ruotsi
 Key West, Yhdysvallat
 Kieler Woche, Saksa
 Kings Cup, Phuket/Thaimaa, joulukuu
 Sydney Hobart, Australia, vuoden vaihde
 Vendée Globe, yksinpurjehduskilpailu maapallon ympäri
 The Ocean Race, maailmanympäripurjehduskilpailu, joka tunnettiin aiemmin nimillä Whitbread Round the World Race ja Volvo Ocean Race
 Transat650 (Classe Mini Atlantin yli yksinpurjehdus)

Suomalainen kilpapurjehdus
Suomen suurimmat regatat ja purjehduskilpailut kokoavat yhteen monia veneluokkia. Parhaimmillaan osallistuvien veneiden määrä on noussut useisiin satoihin.

Suomalaisia avomeri- ja matkapurjehduskilpailuja
 Avomeri SM,
 Emäsalon lenkki
 SLAM Suursaari Race, Suomenlahti
 Helsinki Tallinna Race
 Matala Ocean Race, Oulu
 Päijännepurjehdus, Päijänne
 Viaporin Tuoppi, Helsinki, puuveneille
Pyytinkarin Kisat,Turku

Regatat, monipäiväiset ratapurjehduskilpailut
 Suunto Cup
 RRegatta
 Hangon Regatta
 Helsingin Regatta
 Baltic Classic Masters Cup
 Musto Classic

Viikkokilpailut
Useat suomalaiset pursiseurat järjestävät niin kutsuttuja tiistai- tai keskiviikkokilpailuja jolloin kilpapurjehduksesta kiinnostuneilla on mahdollista tutustua lajiin ja muilla purjehtijoilla harjoittaa kilpapurjehdustaitoja. Yleensä viikkokilpailut ovat luonteeltaan rentoja, mutta toisaalla järjestetään vakavampia viikkokilpailuja ja viikkokilpailusarjoja, joissa parhaat palkitaan kauden päätteeksi.

Kilpapurjeveneet
Kilpaa voi purjehtia periaatteessa kaikilla veneillä. Kilpailtaessa purjeveneet jaetaan kolmeen pääluokkaan:
 yksityyppiluokkiin
 konstruktioluokkiin
 tasoitusluokkiin

Konstruktioluokat
Konstruktioluokissa kilpapurjeveneet on suunniteltu sovittujen, kullekin luokalle ominaisten sääntöjen mukaan. Tällaisia sääntöjä kutsutaan luokkasäännöiksi. Konstruktioluokissa nopein vene voittaa, eikä tulosten laskemiseen käytetä tasoituslukuja. Luokkasääntö laskee veneen tiettyjen mittojen perusteella veneelle mittaluvun. Tällaisia mittoja voivat olla esimerkiksi veneen äärimitat, purjepinta-ala tai paino. Usein myös veneiden rakenne on säädelty. Luokan rakennemääräyksissa esitetään sallitut materiaalit, rakennetavat ja materiaalipaksuudet sekä esimerkiksi rakenteiden vähimmäispainot pinta-alayksikköä kohden. Yksityyppiluokkaan verrattuna säännöt mahdollistavat veneiden kehittämisen sovituissa puitteissa, joten veneiden suunnittelu on myös osa kilpailua. Konstruktioluokat toimivat monien teknisten keksintöjen "testikenttänä". Merkittävä osa viimeisimmistä purjehduskeksinnöistä on nähty ensimmäistä kertaa tunnetuissa konstruktioluokissa.

Konstruktioluokkia on lukuisia, ja tunnetuimpia niistä ovat Mini Transat 650, Open60, America's Cup. Myös uusien konstruktioluokkien suosio kasvaa (esimerkiksi Transpac 52).

Yleisimmät konstruktioluokat
 IOR tonniluokat
 ILC 25, ILC 30, ILC 40
 Classe Mini
 Whitbread 60
 Open 60, Class40, Class30, Open 30
 ORMA
 ORC level classes: GP26, GP33, GP42
 IACC
 TP52
 VOR 70
 International Moth, kevytvene

Klassiset konstruktioluokat ovat kuuluisia ja edelleen hyvin suosittuja kilpaluokkia. Suomessa on maan kokoon nähden erittäin suuret ja aktiivisesti kilpailevat klassikkoluokat. Maailmanlaajuisesti tunnetuimpia ja Suomessa suurimpia klassisia konstruktioluokkia ovat kansainväliset R-mittasäänön mukaiset metriluokat: 6mR (kuutoset), 8mR (kahdeksikot, kasit) ja 12mR (kaksitoistametriset), sekä niiden lähisukulaiset 5m (viitoset) ja 5.5m (viisviitoset). Rungon muodoltaan näitä muistuttavat etenkin Ruotsissa suositut, ja Suomessakin kasvussa olvat saaristoristeilijät eli neliömetriluokat sekä suomalaiset erikoisluokat A ja C. Metriluokat olivat ennen myös olympialuokkia. "Kasit" purjehtivat viimeisen kerran 1936 ja "kuutoset" purjehtivat Helsingin olympialaisissa vuonna 1952. Kutosluokka korvattiin kehittyneemmällä viisviitosella, mikä olikin sitten viimeinen olympialaisten konstruktioluokka. Kaksitoistametrisillä purjehdittiin Olympialaisissa vuosina 1908, 1912 ja 1920. America's Cup-kilpailuissa kaksitoistametrisillä kilpailtiin toisen maailmansodan jälkeen aina vuoteen 1987. Metriluokkien numero ei viittaa veneen pituuteen vaan mittasäännön tuottamaan mittalukuun, joka esimerkiksi kasilla on siis 8, vaikka kasi on noin 15 m:n pituinen ja 12 mR on noin 23 metriä pitkä.

Suomessa toimivia konstruktioveneluokkia ja luokkaliittoja
 2.4 mR, 
 5m, 
 5.5m,
 6mR, 
 8mR, 
 A-vene
 Saaristoristeilijä,

Tasoitusluokat
Tasoitusluokissa voi toisiaan vastaan purjehtia periaatteessa mitkä tahansa purjeveneet vaikkakin niihin käytännössä osallistuu vain retki- ja matkapurehdukseen rakennettuja köliveneitä. Yksittäiselle veneelle tai veneluokalle määritetään tasoituskerroin, minkä avulla tasoitetaan veneiden ero, yleensä kilpailun jälkeen tapahtuvan lopullisen purjehdusajan laskemisen avulla. Erilaisia tasoituskertoimia on useita, joista yleisimmät Suomessa ovat LYS, IMS ja ORC sekä multi-2000. Tasoitussäännön sisällä veneet jaetaa usein ryhmiin esimerkiksi IMS1, IMS2 ja IMS3 jolloin keskenään kilpailevat veneet ovat edes jotakuinkin toisiaan vastaavia.

Muita tasoitusääntöjä:
 IRC
 SBR

Yksityyppiluokat

Yksityyppiluokalla tarkoitetaan, että kaikki veneet ovat täsmälleen samanlaisia. Veneiden materiaalit, mitat, purjeet ja sallitut säädöt yms ovat ko. luokan säännöillä tarkasti määritelty ja rajoitettu. Samanlaisilla veneillä purjehdittaessa yksityyppikilpailut korostavat venevauhtia, veneenkäsittelytaitoa, taktista osaamista.

Suomen Purjehtijaliitton alaisuudessa on virallisia yksityyppiluokkia noin 30 .

Suomessa toimivia yksityyppiluokkia ja luokkaliittoja

 2.4 mR, 
 29er, 
 380, Suomen 380-Liitto
 420, 420-Class Finland
 505, 
 606, 
 Contender, 
 E Scow, 
 Albin Express, 
 Beneteau First 31.7, 
 Elliott 6m, 
 Finn Express 83, 
 Göteborgseka, Suomen Göteborgseka-yhdistys
 H-35, 
 Hai, 
 Hai 2000, 
 Hobie Cat, 

 H-vene, 
 Joe-17, 
 Laser, 
 Lightning, 
 Louhi, Suomen Louhipurjehtijat
 Melges 24, 
 Match Race, NJK sekä WSF, 
 Optimistijolla, 
 Platu 25, 
 Pohjoismainen kansanvene ("Folkkari"), 
 Soling, Finnish Soling Association
 Monirunkovenepurjehdus MR-2000, 
 Vikla, Suomen Viklaliitto
 Windmill, 
 X-99, 
 Zoom 8, 

Optimistijolla on tavanomaisin lasten ja nuorten purjehduskoulutuksessa käytetty jolla, mutta myös suosittu kilpapurjehdusluokka.

Olympialajit
Olympiakisoissa nykyään kilpailtavia purjehdusluokkia ovat:
 470 (miehet ja naiset)
 49er (miehet) ja 49erFX (naiset)
 Laser (miehet) ja Laser Radial (naiset)
 Finnjolla (miehet)
 Nacra 17 (sekajoukkue)
 Purjelautailu, RS:X-luokka (miehet ja naiset)

Kilpapurjehtijoita

Suomalaisia kilpapurjehtijoita 

 Reima Alander
 Ingmar Björndahl
 Rikard Bjurstrom
 Bertel Broman
 Mikko Brummer
 Tom Björndahl, MM-mitalisti
 Marko Dahlberg, MM-mitalisti
 Hans Dittmar
 John Flinkenberg, on vanhin suomalainen olympiaurheilija, osallistui Melbournen 1956 olympialaisiin 60 v 8 kk 20 pv ikäisenä.
 Hjallis Harkimo
 Erkki Heinonen EM ja MM mitalisti, olympiapurjehtija
 Ari Huusela
 Ludde Ingvall, suomalainen kansainvälisesti tunnustettu kilpapurjehduksen ammattilainen
 Ragnar Jansson
 Thomas Johanson, Olympia-kultamitalisti
 Jyrki Järvi, Olympia-kultamitalisti
 Petri Karto
 Adolf Konto
 Mikaela von Koskull
 Silja Lehtinen, MM- ja olympiamitalisti

 Tapio Lehtinen
 Staffan Lindberg, tämän hetken Suomen menestynein parikilpailupurjehtija, vuodesta toiseen kymmenen parhaan joukossa.
 Jouko Lindgren
 Sari Multala, MM-mitalisti
 Tapio Nirkko
 Esko Rechardt, Olympia-kultamitalisti 1980.
 Sam Öhman
 Lauri Rechardt
 Harri Roschier
 Tapio Saavalainen
 Paul Sjöberg, Olympia-mitalisti 1952.
 Georg Tallberg
 Peter Tallberg
 Henrik Thelen
 Kenneth Thelen
 Rolf Turkka
 Ernst Westerlund
 Mika Aarnikka, MM- ja EM-mitalisti
 Petri Leskinen, MM- ja EM-mitalisti

Katso myös 
 Urheiluvene

Lähteet

Aiheesta muualla
 Suomen Purjehtijaliitto, SPL 
 Suomen Match Racing Liitto 
 Suomen Urheiluveneliitto ry, SUV
 Suomen Purjehtijaliiton hyväksymät liitot
 Kilpapurjehdus-foorumi , Plaanaa.com.

Seulonnan keskeiset artikkelit