joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Kesäkuu

Kesäkuu on gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden kuudes kuukausi. Suomessa sitä pidetään yleisesti ensimmäisenä kesäkuukautena. Kesäkuussa on 30 päivää. Toukokuu edeltää kesäkuuta ja heinäkuu seuraa sitä. Suomessa kesäkuu on etelässä lämpenevien kesäsäiden ja alkukesän ja keskikesän valoisten öiden aikaa, pohjoisessa se on yöttömän yön ja kesän alkamisen aikaa.

Kesäkuun nimi 
Kesäkuun nimi ei tule lämmintä vuodenaikaa tarkoittavasta kesä-sanasta, vaan suomen lounaismurteiden kesantoa tarkoittavasta sanasta kesä. Kesantopelto kynnettiin ensimmäisen kerran kesäkuussa. Lämmintä vuodenaikaa lounaismurteissa tarkoittaa sana suvi. Kesäkuun latinankielinen nimi Iunius tulee roomalaisen jumalattaren Junon nimestä. Juppiterin puoliso Juno oli avioliiton, äitiyden ja naisten suojelija.

Sääolot kesäkuussa

Keskilämpötila 
Kesäkuun keskilämpötilat eri puolilla Suomea vaihtelevat. Vantaalla kesäkuun keskilämpötila on noin +15 °C, Lahdessa noin +14,8 °C, Tampereella noin +14,5 °C, Kuopiossa noin +14 °C, Oulussa noin +13,5 °C ja Sodankylässä noin +11 °C. Etelä-Suomessa tyypillinen päivälämpötila kesäkuun alussa hieman alle 20 °C ja kesäkuun loppupuolella hieman yli 20 °C. Pohjois-Suomessa päivälämpötilat ovat kuun alussa 15 °C kuun lopussa 20 °C. Myös hellejaksot ja pohjoisen kylmänpurkaukset ovat kummatkin tähän aikaan vuodesta mahdollisia, mutta kuitenkaan mitään takatalvia ei enää kesäkuussa onnistu syntymään Suomessa, vaikkakin räntäsateet ovat mahdollisia. Etelä-Suomessa on kesäkuussa keskimäärin 5–6 hellepäivää ja Lapissa 2–3 hellepäivää.

Sädemäärät 
Kesäkuussa pohjolan ilmasto alkaa jo hiljalleen kostua kevään jäljiltä, mikä näkyy etenkin iltapäivän rankkasateiden lisääntymisenä. Lämmin ilmamassahan on yleensä kosteaa, mutta sateet kuuroluonteisempia kuin viileän ilmamassan. Tästä aiheutuu myös ukonilmoja. Sateisuuden lisääntymisestä huolimatta kesäkuu lienee koko Suomessa vuoden aurinkoisin kuukausi.

Kasvien kukinta 
Kesäkuinen luonto Suomessa on hyvin rehevä ja monet kukkakasvit kukkivat juuri kesäkuussa. Kesäkuun alussa luonnossa kukkivat muun muassa pihlaja, metsämarjat ja orvokit. Kesäkuun lopulla huomion arvoisin kukkiva kasvi on lupiini, joka on nykyään varsinkin Etelä-Suomessa hyvin runsaslukuinen, etenkin teiden varsilla. Puutarhoissa kukkivat kesäkuussa esimerkiksi omenapuut, juhannusruusu, alppiruusu ja pihasyreeni. Pohjois-Lapin tunturikoivikot tulevat lehteen yleensä vasta kesäkuun alussa. Lapin tunnuskukka, kullero kukkii juhannuksen tienoilla. Keväällä laulantansa aloittaneet laululinnut jatkavat yleensä laulantaansa läpi kesäkuun. Kesäkuussa monilla linnuilla on jo pesäpoikasia. Suurten nisäkkäiden keväällä syntyneet jälkeläiset kasvavat ja voimistuvat kesäkuulla.

Kesäkuu kansanperinteessä 
Vanha kansa kutsui juhannusta edeltävää kesää lyhyeksi eli pikkukesäksi. Sen jälkeen alkoi pitkä eli isokesä. Koululaisten lomakausi alkaa kesäkuun alkupäivinä. Kesäkuussa Lapissa on selvä yötön yö, ja Etelä-Suomenkin yöt ovat hyvin valoisia.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Seulonnan keskeiset artikkelit
Keskusta

Keskusta tarkoittaa seuraavia:

 keskusta, kaupungin tai muun taajaman ydin
 Keskusta, edelliseen liittyen erisnimenä:
 Keskusta, Forssan kaupunginosa
 Keskusta, Jyväskylän keskeisin kaupunginosa
 Keskusta, yksi Keravan kaupunginosista.
 Keskusta, yksi Parkanon kaupunginosista
 Keskusta, Pietarsaaren kaupunginosa
 Keskusta, yksi Tampereen suuralueista.
 Keskusta, yksi Turun suuralueista.
 keskusta, poliittisesti vasemmiston ja oikeiston väliin sijoittuva poliittinen ryhmä
 Suomen Keskusta, lyhyemmin Keskusta, suomalainen puolue
 Shakkipelissä pelilaudan keskiosa: keskusta shakissa.

Katso myös
 1. kaupunginosa
Konservatiivisuus

Konservatiivisuus tai konservatiivinen tarkoittaa yleismerkityksessään vallitsevien olojen säilyttämisen kannattamista.

 politiikassa konservatiivisuus viittaa konservatismin aatteeseen
 lääketieteessä konservatiivinen hoito tarkoittaa muuta kuin kirurgista hoitoa
Keski-Eurooppa

Keski-Eurooppa on alue keskellä Eurooppaa. Aluetta ei ole määritelty yksiselitteisesti, mutta usein siihen sisällytetään Itävalta, Liechtenstein, Puola, Saksa, Slovakia, Slovenia, Sveitsi, Tšekki ja Unkari sekä Venäjän Kaliningradin alue. Nämä kaikki mukaan lukien Keski-Euroopan asukasluku on yli 165 miljoonaa.

Historia 
Keski-Eurooppa tunnettiin käsitteenä 1800-luvulla, mutta jo keskiajalla, vuonna 1335 järjestettiin Unkarin, Puolan ja Böömin kuninkaiden kokous. Nykyaikaisen Keski-Euroopan syntymisenä voisi pitää 21. tammikuuta, vuonna 1904, jolloin perustettiin Keski-Euroopan talousyhdistys. Tämän päätarkoituksena oli Saksan ja Itävalta-Unkarin taloudellinen yhteistyö. Muutenkin Keski-Eurooppa pitkälti yhdistettiin Saksaan ja sen taloudelliseen, kulttuurilliseen sekä poliittiseen vaikutusympäristöön.

Maantiede 

Maantieteellisesti Keski-Eurooppa sijoittuu Alppien, Karpaattien, Itämeren ja Reinin joen rajaamalle alueelle. Kasvimaantieteellisenä alueena Keski-Eurooppa ulottuu Alpeilta Itämerelle. Lännessä se ulottuu pitkälle Ranskan puolelle.

Lähteet

Katso myös 

 Keski- ja Itä-Eurooppa

Euroopan maantiede
Seulonnan keskeiset artikkelit
Keskusmuisti

Keskusmuisti () eli käyttömuisti on tietokoneen muistia, jonne suoritettavat ohjelmat ladataan näiden suorituksen ajaksi. Tietokoneen suoritin ei voi suoraan käyttää muun tyyppistä muistia ohjelmien suoritukseen (paitsi suorittimen sisäistä välimuistia), mistä johtuen ohjelmat on ladattava keskusmuistiin. Näennäismuisti mahdollistaa massamuistin käytön keskusmuistin jatkeena.

Keskusmuisti on työmuisti, johon latautuvat käyttöjärjestelmän lisäksi suoritettavat sovellukset sekä näiden tarvitsemat tiedot. Keskusmuisti on tyypiltään hajasaantimuistia (RAM, Random Access Memory). Keskusmuisti on tietokoneen muistihierarkiassa toisena suorittimen sisäisen muistin (rekisterit, välimuisti) jälkeen.
Tavallisesti keskusmuisti on tehty haihtuvalla muistilla, josta johtuen sisältö tyhjenee aina virrankatkaisun yhteydessä. Kuitenkin kerran muistiin ladattu ohjelma toimii nopeammin ja on nopeammin saatavilla kuin jos ohjelma täytyisi ladata huomattavasti hitaammilta massamuisteilta (kiintolevy, USB-muisti yms.).

Tietokoneessa on suorittimen käyttämän keskusmuistin lisäksi myös omaa muistia oheislaitteilla kuten näytönohjaimilla (Video RAM).

Muistin toiminta 
Tietokoneen nopeuteen vaikuttaa olennaisesti keskusmuistin määrä ja nopeus.

Tietoa keskusmuistin ja suorittimen välillä siirretään erilaisten väylien avulla. Väylän siirtämän tiedon määrä riippuu väylän leveydestä ja nopeudesta. Leveys ilmoitetaan yleensä bitteinä tai tavuina. Väylän leveydellä tarkoitetaan sitä tiedon määrää, joka voidaan väylää myöten kerralla siirtää. Muistin toimintaa ohjataan niin sanotuilla kellopulsseilla. Pulssi määrää milloin muisti voi lähettää tietoa ja milloin sen täytyy ottaa sitä vastaan. Kellopulssien välistä aikaa mitataan megahertseinä (MHz) (kellotaajuus), eli kuinka monta miljoonaa kellopulssia tapahtuu sekunnissa. Mitä suurempi (väylän) kellotaajuus on, sitä nopeampaa muisti on ja sitä enemmän operaatioita muisti suorittaa.

Muistin nopeutta saatetaan kuvata myös sen viiveen avulla. Viive ilmoitetaan nanosekunteina (ns), joka mittaa ajan ensimmäisen operaation suorittamiseen. Viiveiden ilmoittaminen on kuitenkin muistityypeistä riippuva, eikä sitä aina mitata samalla tavoin. Myös se, montako kellopulssia tiedon hakeminen kestää, riippuu muistin tyypistä.

Muistipiirien nopeutumiseen käytetään arkkitehtonisia keksintöjä, muistisolu itsessään säilyy "samana". Asiaa vaikeuttaa se, että tehdyt muutokset tulee ottaa huomioon myös piirien lukutekniikassa eli emolevyn piirisarjan täytyy tukea näitä muutoksia.

Muistin kokoa ilmoitettiin tietokoneiden alkuaikoina kilotavuissa (Kt, KB; 210 = 1 024 tavua), sittemmin megatavuissa (Mt, MB, MiB; 220 ≈ 1,05 miljoonaa tavua) ja nykyään gigatavuissa (Gt, GB, GiB; 230 ≈ 1,07 miljardia tavua). Yksiköt eroavat tietoliikenteessä ja massamuistikapasiteetin yhteydessä yleensä käytetyistä, joissa on SI-etuliitteet, kymmenpotensseilla: 103, 106 ja 109 (sekä tietoliikenteen osalta bittejä tavujen sijaan), minkä vuoksi keskusmuistin tapauksessa suositellaan käyttämään nimityksiä kibitavu (KiB), mebitavu (MiB) ja gibitavu (GiB).

Lähteet

Kirjallisuutta
 

Tietokonetekniikka
Muistit
Seulonnan keskeiset artikkelit
Läntinen Han-dynastia

Läntinen Han-dynastia hallitsi Kiinassa 206 eaa.–24 jaa.. Tämä oli osa Han-dynastiaa.

Han-dynastian perusta ei poikennut merkittävästi Qin-dynastiasta. Ensimmäiset Han-keisarit olivat Qinin hallitsijoiden perillisiä ja jatkoivat heidän työtään. Perinteinen historiankirjoitus maalaa hyvin tumman kuvan ensimmäisestä keisarista tyranniotteineen ja pitää Han-dynastian aikaista älymystön kohtelua ylivertaisena. Kuitenkin dynastioilla oli samat käsitykset filosofiasta ja uskonnosta. Valtion ulkopuoliset olosuhteet pysyivät samanlaisina ja keisari Wun valtakaudella (141 eaa. – 87 eaa.) ensimmäisen keisarin aloittamat laajennusyritykset Mongoliaan, Koreaan, keski-Aasiaan, etelä-Kiinaan ja Vietnamiin yksinkertaisesti jatkuivat noin sadan vuoden tauon jälkeen.

Pidemmällä aikavälillä Han-dynastiassa kuitenkin tapahtui evoluutiota, joka erotti sen Qin-dynastiasta. Tähän vaikuttivat talouden laajeneminen, kiinalaisten ja aroilla asuvien kansojen suhteiden muuttuminen, keskushallinnon voimistuminen, valtion otteen heikkeneminen maanviljelijöistä ja niin edelleen. Jo Han-dynastian perustaja Liu Pang kuitenkin lievensi Qin-dynastian julmia rangaistuksia.

Katso myös 

 200-luku eaa.
 100-luku eaa.
 ensimmäinen vuosisata

Lähteet 

Han

en:Han Dynasty#Western Han
Läntinen Jin-dynastia

Läntinen Jin-dynastia (myös Tsin tai Chin, 西晉 (yksinkertaistetuilla merkeillä 西晋) [xī jìn]) hallitsi Kiinassa 265–316. Sen perusti Sima-perhe (司馬). Pääkaupunkina toimi vuoteen 311 saakka Luoyang, kunnes Han Zhaon joukot vangitsivat keisari Huain. Tällöin pääkaupunki siirrettiin Chang’aniin, kunnes sekin vallattiin vuonna 316.

Kun dynastia valloitti Wu-kuningaskunnan vuonna 280, koko maa oli jonkin aikaa taas yhdistettynä Jin-dynastian alaisuudessa. Kahdeksan prinssin sodan jälkeen Jin-dynastia ei kuitenkaan pystynyt estämään paimentolaisten hyökkäyksiä ja kansannousuja. Chang’anin valtauksen jälkeen hovi pakeni etelään Jiankangiin (lähellä Nanjingia) Longya:n prinssin suojiin. Tämä prinssi nimettiin sitten Jin-keisariksi ja Itäinen Jin-dynastia sai alkunsa.

Katso myös 
 200-luku
 300-luku

J
Seulonnan keskeiset artikkelit
Laskutoimitus

Laskutoimitukseksi kutsutaan matematiikassa tiettyjä vakiintuneita tapoja liittää yhteen tai kahteen alkioon yksi alkio.  Aritmetiikassa laskutoimitukset ovat toimintoja, joissa yhden tai kahden luvun avulla muodostetaan uusi luku, jota kutsutaan laskutoimituksen arvoksi. Yhteenlasku  on esimerkki laskutoimituksesta, jossa otetaan kaksi lukua ( ja ) ja niiden pari muodostaa uuden luvun .

Neljä peruslaskutoimitusta ovat:
 yhteenlasku
 vähennyslasku
 kertolasku
 jakolasku

Yleisesti alkeislaskutoimituksiksi käsitetään mm.:
 potenssiin korotus
 juuren ottaminen

Peruslaskutoimitukset 
Peruslaskutoimitukset ovat neljä tärkeintä luvuilla tehtävää laskutoimitusta. Ne ovat yhteenlasku, vähennyslasku, kertolasku ja jakolasku.

Yhteenlasku on luvun lisääminen toiseen. Riippumatta siitä, missä järjestyksessä lukuja yhteenlasketaan toisiinsa, lopputulos on aina sama. Jos positiivisia lukuja lisätään toisiin positiivisiin lukuihin, tulos on aina positiivinen luku. Samoin jos negatiivisia lukuja lisätään negatiivisiin lukuihin, tulos on aina negatiivinen. Yhteenlaskua merkitään "plus"- tai summamerkillä:  

Vähennyslasku on yhteenlaskun käänteistoiminto. Se liittyy yhteenlaskuun siten että jos kaksi lukua lasketaan yhteen, vähentämällä summasta toinen yhteenlasketuista luvuista saadaan lopputulokseksi se toinen. 

Vähennyslasku on siinä suhteessa epäsymmetrinen, että vaihtamalla keskenään luku, josta vähennetään, ja luku, joka vähennetään, erotukset ovat samat vain erityistapauksissa.

Kertolasku voidaan palauttaa yhteenlaskuun siten, että kertolaskussa lisätään toisiinsa kertojan osoittama määrä kerrottavia. Kertojan ja kerrottavan vaihtaminen keskenään ei vaikuta lopputulokseen eli kertolasku on vaihdannainen. Erikoistapauksena mainittakoon, että nollalla kertominen tai nollan kertominen tuottaa aina tulokseksi luvun nolla riippumatta siitä, millä luvulla se kerrotaan tai mikä luku sillä kerrotaan.

Jakolasku ei suoraan palaudu yhteenlaskuun.

Formaalista määritelmästä 
Matematiikassa laskutoimituksen formaali määritelmä voi vaihdella kirjallisuudesta ja asiayhteydestä riippuen. Yleensä joukon  laskutoimitus määritellään kuvaukseksi , joka liittää jokaiseen järjestettyyn pariin :n alkioita s, s′ yksikäsitteisen :n alkion s′′. Näissä yhteyksissä laskutoimitus on synonyymi binäärioperaatiolle (esimerkiksi (Kalevi Suominen: Algebra II ). Laskutoimituksen ei välttämättä tarvitse operoida lukuja. Esimerkiksi edellisen määritelmän mukaan joukko-opillinen leikkaus ja unioni ovat laskutoimituksia mielivaltaisen joukon  potenssijoukolle  Näin määriteltynä rationaalilukujen yhteenlasku on laskutoimitus, mutta rationaalilukujen jakolasku määriteltynä funktiona  ei ole. Tämä ei kuitenkaan estä kutsumasta jakolaskua laskutoimitukseksi muissa yhteyksissä, kuten esimerkiksi aritmetiikassa .

Vektoriavaruuksissa vektorin kertominen skalaarilla, joka on kuvaus , saatetaan katsoa laskutoimitukseksi koulukunnasta riippuen. Toisinaan myös vektorien sisätuloa voidaan kutsua laskutoimitukseksi.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Matematiikan käsitteet
Ongelmanratkaisu
Luettelo korttipeleistä

Tämä on luettelo korttipeleistä.

Perinteisellä pakalla pelattavat korttipelit 

 Aasi
 Alimenokasino
 Baccarat
 Belote
 Bezique
 Bismarck
 Blackjack
 Boston
 Bussikuski
 Brag
 Bridge
 Cachons
 Canasta
 Cayenne
 Chicago
 China Hand
 Cribbage
 Davosin jazz
 Durak
 Eläintarha
 Fan tan
 Fusku
 Ginirommi
 Hampurin pörssi
 Hei, sotamies
 Hertta
 Herttamisääri
 Hitler
 Huijauspaska
 Huutopussi
 Hämäysseis
 Jaakko
 Japanilainen visti
 Kahdenhengen visti
 Kaksikymmentäyhdeksän
 Kasino
 Katko
 Kello
 Keräys
 Kitumaija
 Kiusa
 KKK (Kaks Kahjoo-kortti)
 Koira
 Koodinmurtaja
 Kortinpoiminta
 Kullankaivaja
 Kurkha
 Kurkku
 Kuusitoista
 Kääntökahdeksikko
 Laiva lähtee
 Lupaus
 Lännen nopein 
 Läpsy
 Maalaismarjapussi
 Marjapussi
 Mas
 Merkki
 Moska
 Musta Maija
 Musta-Pekka
 Napoleon
 Nälkä
 Paskahousu
 Patarouva
 Peitä
 Peli!
 Piquet
 Pidro
 Pokeri
 Polignac
 Possu
 Preferenssi
 Punaparta
 Puolalainen pankki
 Putkimiehet
 Pyrstötähti
 Rakennuskasino
 Ramina
 Ristiseiska
 Rommi
 Ruotsalainen visti
 Räsypokka
 Samba
 Seiska
 Sika
 Sitoumussamba
 Sitoutumisrommi
 Sitoutumisvisti
 Skat
 Skruuvi
 Stressi
 Taistelu
 Tanskalainen viisikorttia
 Torni
 Tikki

 Tuppi
 Vanhapiika
 Varas
 Ventti
 Viimeinen mies korkeasaaressa
 Viimeinen mies laivassa
 Viisikorttia
 Viisikymmentä
 Viisisataa
 Virolainen

Tikkipelit  
 Barbu
 Bezique
 Bridge
 Calabrasella
 Euchre
 Knorri
 Marjapussi
 Norri
 Pidro
 Piquet
 Ramina
 Ristikontra
 Tikki
 Tuppi
 Visti

Misääripelit 
 Bismarck
 Hertta

Rahapelit 
 Baccarat
 Blackjack ja ventti
 Pokeri (sen eräät muodot)

Muut korttipelit 

 Juomapeli
 Kiusa
 Paskahousu
 Ristiseiska
 Lännen nopein

Rommipelit 
 Canasta
 Viisisataa
 Yhteisrommi

Lasten korttipelit 
 Aasi
 Enää yksi
 Hullunkuriset perheet
 Muistipeli
 Musta Pekka
 Musta Maija
 Samat
 Sika
 Suurin ja mahtavin
 Utelias
 Ympäri mennään

Dominopelit 
 Mah jong

Erikoiskorttipakan vaativat pelit 

 Android: Netrunner
 Areena - Titaanien taisto
 Avista
 Bang!
 Blood Bowl: Team Manager – The Card Game
 Blue Moon
 Bohnanza
Cards against humanity
 Catanin uudisasukkaat: Korttipeli
 Caylus Magna Carta
 Chez Geek
 Citadels
 Coloretto
 Cuccu (korttipeli)
 Dominion – Valtakunta
 Doomtrooper
 Duel Masters
 Fluxx
 Gloom
 Hanafuda
 Jericho
 Karuta
 Keskimaan velhot
 Legendary: A Marvel Deck Building Game
 Ligretto
 Lunch Money
 Magic: The Gathering
 Menko (bettan eli pachin)
 Munchkin
 Once Upon a Time
 Ota 6!
 Pekka-pelikortit
 Pokémon
 Race for the Galaxy
 San Juan
 Skip-Bo
 Space Hulk Death Angel – Korttipeli
 Uno
 Vampire: The Eternal Struggle
 Yu-Gi-Oh!
 Cardfight!! Vanguard
77 kivaa kysymystä ja vekkulia vastausta

Aiheesta muualla 

 Korttipelien sääntöjä 
 Many Playing Card Rules 
 Online Tarot and Playing Card Museum  

Korttipelit
Luettelo valtioista pinta-alan mukaan

Tämä on luettelo maailman maista pinta-alan mukaisessa suuruusjärjestyksessä. Pinta-alat on annettu neliökilometreinä.

Valtiot ja erillisalueet

Lähteet

pinta-alan mukaan
Seulonnan keskeiset artikkelit
Luettelo Yhdysvaltain presidenteistä

Yhdysvaltain presidentti on Yhdysvaltain valtion ja hallituksen päämies. Presidentti johtaa liittovaltion toimeenpanevaa elintä ja on asevoimien ylipäällikkö. Presidentti valitaan epäsuorasti neljävuotiselle virkakaudelle kansanäänestyksellä valitsijamieskokouksen kautta. Vuodesta 1951 alkaen presidentin toimikausien maksimimäärä rajoitettiin kahteen kauteen.

Tähän luetteloon on otettu ne henkilöt, jotka vannoivat Yhdysvaltain presidentin valan sen jälkeen kun Yhdysvaltain perustuslaki ratifioitiin vuonna 1789. Yhdysvaltain johtajista ennen ratifiointia katso siirtokuntien kongressin presidentti. Luetteloon ei ole otettu perustuslain 25. lisäyksen mukaan toimea hoitaneita väliaikaisia presidenttejä.

Viimeiset numerot osoittavat kausia, joiden ajan presidentti oli vallassa. Esimerkiksi George Washington oli toimessaan kaksi perättäistä kautta ja hänet lasketaan ensimmäiseksi presidentiksi (ei ensimmäiseksi ja toiseksi). Gerald Ford nousi presidentiksi sen jälkeen, kun Richard Nixon oli eronnut, ja toimi presidenttinä loput Nixonin toisesta kaudesta. Grover Cleveland taas oli virassa kaksi kautta, jotka eivät olleet peräkkäisiä, joten hänet lasketaan sekä 22. että 24. presidentiksi. Sen vuoksi luettelossa on ”presidenttiyksiä” yksi enemmän kuin henkilöitä.

Presidentit

Katso myös 
 Luettelo Yhdysvaltain presidenteistä eliniän mukaan

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 
 Hauenstein Center for Presidential Studies 
 Detailed Quick Facts on All U.S. Presidents  
 All Presidents of the United States 
 A New Nation Votes: American Election Returns 1787-1825  

Presidentit

Yhdysvaltain presidentit
Seulonnan keskeiset artikkelit
99.3 Yhteiskuntaelämän edustajat
Laavalamppu

Laavalamppu on somistusvalaistukseen tarkoitettu lamppu, joka koostuu kahdesta osasta: lampusta ja säiliöstä, joka on tavallisesti tehty lasista ja sisältää nestettä (usein öljyä) sekä vahaa. Lampun tuottama lämpö kuumentaa säiliön pohjalla olevaa vahaa, kunnes sen tiheys alittaa nesteen tiheyden, jolloin se nousee ylös. Säiliön yläosassa vaha jäähtyy ja sen tiheys kasvaa, kunnes se vajoaa takaisin pohjalle. Laavalamput olivat suosittuja 1960-luvulla, tosin viime vuosina ne ovat taas yleistyneet.

Vuonna 1996 yhdysvaltalainen Landon Noll kehitti Silicon Graphicsilla kahden kollegansa kanssa patentoidun Lavarand-menetelmän, jolla laavalamppujen muodostamista kuvioista otettuja kuvia käytettiin apuna satunnaislukujen luomisessa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Virtanen, Sofia: Nuorekas ikäisekseen: laavalamppu täyttää 50 vuotta. Tekniikka & talous 1.9.2013.

Valaisimet
1960-luvun nuorisokulttuuri
Luettelo suomalaisista radioasemista

Luettelo suomalaisista radioasemista. Näiden lisäksi on tilapäisellä luvalla toimivia radioasemia.

Valtakunnalliset

Julkisrahoitteiset Yleisradio Oy:n radiokanavat 

 Yle Puhe
 Yle Radio 1
 Yle Radio Suomi
 Yle Vega
 YleX
 Yle X3M

Yksityiset 
 Radio Nova

Osavaltakunnalliset  

 Aito Iskelmä
 Basso
 Classic
 Finest Radio
 Helmi
 HitMix
 Iskelmä
 Kasari
 Loop
Me Naiset Radio
 NRJ
Patmos
 Radio Dei
 Radio Helsinki
 Radio Nostalgia
 Radio Rock
 Radio City
 Radio Suomipop
 SuomiRock
 SuomiRäp
 Ysäri

Paikalliset 

Omalla toimiluvallaan lähettävät toisen radion kanssa ketjussa olevat asemat on mainittu erikseen. Paikallisradiot voivat olla lähetystehoiltaan sen suuruisia, että kattavat myös maakunnallisen alueradion lähetysaluetta tai lähetysalueen. Paikallisradioista jotkut ovat yhteisöradioita.

Julkisrahoitteiset Yleisradio Oy:n radiokanavat 

 Yle Mondo (pääkaupunkiseutu)
 Yle Sámi Radio (Lappi)

Ahvenanmaan julkisrahoitteiset radiokanavat 
 Ålands Radio (Maarianhamina)

Yksityiset 

 Auran Aallot (Varsinais-Suomi)
 Auran Aallot Salo (Salo)
 FUN Tampere (Pirkanmaa)
 Groove FM Business (Helsinki, Tampere, Vaasa)
 Radio City Helsinki (Helsinki)
 Radio City Jyväskylä (Jyväskylä)
 Radio City Kouvola (Kouvola)
 Radio City Tampere (Pirkanmaa)
 Radio City Turku (Turku)
 Radio City Oulu (Oulu)
 Iskelmä Ankkuri (Meri-Lappi)
 Iskelmä Janne (Hämeenlinna)
 Iskelmä Oulu (Oulu)
 Iskelmä Rovaniemi (Rovaniemi)
 Iskelmä Sastamala (Sastamala)
 Järviradio
 Lähiradio (Helsinki, yhteisöradio)
 Metro Helsinki (Helsinki)
 Mix Megapol (Jomala)
 Pispalan Radio (Tampere)
 Radio Harmonica (Jomala)

 Radio Inari (Ivalo, yhteisöradio)
 Radio Kaakko (Kymenlaakso)
 Radio Keskisuomalainen (Keski-Suomi)
 Radio Kaleva
 Radio Melodia (Turku)
 Radio Melodia 88,2 (Salo)
 Radio Mikkeli (Mikkeli)
 Radio Moreeni (Tampere, yhteisöradio)
 Radio Pooki (Raahe)
 Radio Pori (Pori)
 Radio Pro (Tornio, yhteisöradio)
 Radio Ramona (Rauma)
 Radio Rex (Pohjois-Karjala)
 Radio Robin Hood (Turku, yhteisöradio)
 Radio SUN (Sata-Häme ja Pirkanmaa)
 Radio SUN Classics (Helsinki)
 Radio Vaasa (Vaasa)
 Radio Voima (Lahti)
 Savon Aallot
 Sea FM (Oulu)
 Soft FM (Maarianhamina)
 Spin FM (Helsinki ja Tampere)
 Steel FM (Maarianhamina)

Muut 
 Scandinavian Weekend Radio (lähettää keskipitkillä ja lyhyillä aalloilla)

Lakkautettuja kanavia 
 Aito Hitti Oikea Asema
 Aito Iskelmä Oikea Asema
 Kiss FM
 Radio Aalto
 Radioankkuri
 Radio Eazy 101 2012–2015 (Pori)
 Radiomafia
 Radio Manta
 Radio Paitapiiska
 Radio Pikkupäkä
 Radio Sputnik
 Radio Sun Classics
 Radio Syke
 Saimaan aallot
 Simpsiö 969
 Spirit FM
 The Voice

Aiheesta muualla 

 Suomen radio- ja TV-lähetinasemat taajuuksineen (Google Maps)

Lähteet

Radioasemista
Lynx (selain)

Lynx on klassinen teksti­pohjainen ja moni­puolisesti säädettävä verkkoselain. Se on maailman vanhin yhä kehitettävä WWW-selain (1992–), ja ensimmäinen, joka levisi laajalti julkiseen käyttöön. Se on tarkoitettu käytettäväksi yksin­kertaisilla teksti­pohjaisilla päätteillä tai niitä matkivilla pääte­ohjelmilla, mutta sitä voi käyttää myös komentorivikäskyillä. Alun perin selaimen kehittivät Kansasin yliopistossa opiskelleet Lou Montulli, Michael Grobe ja Charles Rezac vuonna 1992.

Lynx käyttää värejä informaation tyypin ilmaisemiseen. Oletus­arvoisesti esimerkiksi lihavoitu teksti näkyy punaisena, kursivoitu teksti sinisenä, hyper­linkit vihreinä ja tietyllä hetkellä korostettu linkki keltaisena. Lynx ei itse osaa näyttää kuvia eikä videoita. Se ei myöskään tue Flashia tai JavaScriptia. Lynx on kuitenkin mahdollista säätää käyttämään jotakin ulko­puolista ohjelmaa kuvien näyttämiseen ja videoiden esittämiseen.

Eräs Lynxin käyttö­muoto on sellainen, että järjestelmään liitetty puhe­syntetisaattori lukee ääneen Lynxin esittämän tekstin; tämä on melko alkeellinen mutta hinnaltaan edullinen tapa saada Web-sivut myös näkövammaisten ulottuville. Näkö­vammaiset voivat käyttää Lynxiä myös piste­kirjoitus­näytön avulla.

Lynxissa on myös TLS-tuki.

Lynx näyttää verkko­sivuston sisällön kuten hakukoneet sen näkevät, joten selaimen avulla voidaan tutkia sivustojen indeksointi­ongelmia.

Lynxin lisäksi on olemassa useita muita teksti­pääte­pohjaisia WWW-selaimia, kuten w3m ja Links ja siitä edelleen kehitetyt versiot kuten eLinks. Myös Emacs-editorille on oma Lispillä kirjoitettu selain Emacs/W3.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Selaimet
Vapaat ohjelmistot
Myöhempi Liang-dynastia

Myöhempi Liang-dynastia (后梁 [hòu liáng]) hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 907 – 923. Se oli osa Viiden dynastian kautta.

Katso myös 

 Kiinan dynastiat
 edellinen kausi: Tang-dynastia
 vallitseva aikakausi: Viisi dynastiaa
 samanaikainen kausi: Liao-dynastia
 seuraava kausi: Myöhempi Tang-dynastia

Liang
Myöhempi Zhou-dynastia

Myöhempi Zhou-dynastia (后周 [hòu zhōu]) hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 951 – 960. Se oli osa Viiden dynastian kautta.

Hallitsijat

Katso myös 

 Kiinan dynastiat
 edellinen kausi: Myöhempi Han-dynastia
 vallitseva aikakausi: Viisi dynastiaa
 samanaikainen kausi: Liao-dynastia
 seuraava kausi: Song-dynastia

Zhou
Myöhempi Han-dynastia

Myöhempi Han-dynastia (perint.: 后漢, yksink.: 后汉, pinyin: hòu hàn) hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 947 – 950. Se oli osa Viiden dynastian kautta.

Hallitsijat

Katso myös 

 Kiinan dynastiat
 edellinen kausi: Myöhempi Jin-dynastia
 vallitseva aikakausi: Viisi dynastiaa
 samanaikainen kausi: Liao-dynastia
 seuraava kausi: Myöhempi Zhou-dynastia

Han
Myöhempi Jin-dynastia

Myöhempi Jin-dynastia (perint.: 後晉, yksink.: 后晋, pinyin: hòu jìn) hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 936–946. Se kuuluu aikakauteen, jota nimitetään Viiden dynastian kaudeksi.

Hallitsijat

Katso myös 

 Kiinan dynastiat
 edellinen kausi: Myöhempi Tang-dynastia
 vallitseva aikakausi: Viisi dynastiaa
 samanaikainen kausi: Liao-dynastia
 seuraava kausi: Myöhempi Han-dynastia

Jin
Myöhempi Tang-dynastia

Myöhempi Tang-dynastia (后唐 [hòu táng]) hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 923 – 936. Se kuuluu aikakauteen, jota nimitetään Viiden dynastian kaudeksi.

Hallitsijat

Katso myös 

 Kiinan dynastiat
 edellinen kausi: Myöhempi Liang-dynastia
 vallitseva aikakausi: Viisi dynastiaa
 samanaikainen kausi: Liao-dynastia
 seuraava kausi: Myöhempi Jin-dynastia

Tang
Mustalainen



Mustalainen on suomen kielen sana, jota on aikaisemmin käytetty Suomessa yleisenä nimityksenä romaneista, mutta jota nykyään pidetään usein halventavana.

Kannanotot sanan käytöstä 

Vuonna 2006 julkaistussa sisäministeriön alaisen Etnisten suhteiden neuvottelukunnan Rasismin vastainen työ -työryhmän esityksessä esitettiin, että etnisten suhteiden neuvottelukunnan tiedotussuunnitelmassa tulisi korostaa rasismin vastaisia sisältöjä ja väärään tai kielteiseen tiedottamiseen sekä rasististen ilmaisujen kuten ’mustalainen’ käyttöön tulee puuttua, etenkin viranomaistoiminnassa.

Vuonna 2010 Rovaniemen hovioikeus tuomitsi romania mustalaiseksi nimittäneen kunnianloukkauksesta. Hovioikeuden mukaan mustalaiseksi nimittely voi täyttää kunnianloukkauksen tunnusmerkistön, jos nimitystä käytetään loukkaamistarkoituksessa.

Suomessa on käytössä nimitykset mustalainen, tumma, romani ja kale. Romanit itse käyttävät itsestään joskus sanaa mustalainen.

Suomen kielen lautakunta päätti vuonna 1991 suositukseta, että romani kirjoitetaan yhdellä a:lla. Aikaisemmin kirjoitustapa on vaihdellut.

Katso myös 
 Manne (sana)
 Tattari

Lähteet

Aiheesta muualla

 Mustalainen. Eri Väestöryhmien sekä kielen taustaa ja nimityksiä . Romanit.fi
 Kai Åberg: Romani- ja mustalaismusiikki – eksoottisuus vai omanarvontunteen noste?  Hiidenkivi
Etniset ja uskonnolliset haukkumasanat
Suomenkieliset sanat ja sanonnat
Romanit
Mies

Mies on täysikasvuinen miessukupuolta oleva ihminen. Kasvuiässä  oleva miespuolinen henkilö on poika. Mies on toinen ihmisen biologisista sukupuolista, tyypillisesti koiraspuolinen ihminen. Mies on myös toinen juridisista sukupuolista.

Miehen sukupuolikromosomipari on XY. Suvunjatkamisessa miehen osana on tuottaa siittiöitä, jotka hedelmöittävät naisen munasolun.

Lukumäärä
Maailman väestöstä vuonna 2019 oli miehiä 3,889 miljardia eli 50,4 prosenttia. Suhteellisesti eniten miehiä asuu Qatarissa, 75 prosenttia väestöstä. Epätasapaino johtuu siitä, että Qatarissa asuu paljon ulkomaalaisia vierastyöläisiä, jotka ovat enimmäkseen miehiä. Samansuuntainen jakauma pätee muutamaan muuhunkin Arabian valtioon ja muihinkin maihin, joissa asuu paljon vierastyöläisiä. Maailman suurimmassa maassa Kiinassa miehiä on 51 prosenttia ja toiseksi suurimmassa maassa Intiassa 52 prosenttia väestöstä. Euroopan maista Luxemburgissa ja Norjassa väestöstä 51 prosenttia on miehiä.

Maailmanlaajuisesti syntyy noin 1,07 miestä jokaista naista kohti. Nuorissa ikäluokissa miehiä onkin enemmän kuin naisia, mutta naisten pidemmän elinajanodotteen takia vanhemmissa ikäluokissa (65-vuotiaat ja vanhemmat) miehiä on vähemmän kuin naisia, vain 0,81 yhtä naista kohden.

Biologia

Genetiikka 
Miehellä on tyypillisesti yksi X-kromosomi ja yksi Y-kromosomi (XY). Y-kromosomi määrää sukupuolen mieheksi myös epätavallisemmissa yhdistelmissä, kuten XXY ja XYY. Jos Y-kromosomin omaavan alkion SRY-geeni on kuitenkin puuttuva tai toimimaton, yksilö kehittyy naispuoliseksi.

Hormonit 
Testosteroni on miehen kiveksissä syntyvä sukupuolihormoni. Sitä kutsutaan mieshormoniksi, sillä se aiheuttaa murrosiässä useiden miehisten ominaisuuksien kehittymisen. Testosteroni vaikuttaa myös aikuisen miehen lihasmassaan, sukuviettiin, siittiöiden tuotantoon ja erektioon.

Lisääntymiselimistö 

Miehen primaarit sukupuolielimet ovat kivekset, jotka tuottavat siittiöitä. Miehen sekundaareja sukupuolielimiä ovat joukko tiehyitä ja rauhasia sekä siitin, joiden tehtävä on varastoida ja kuljettaa siemennestettä.

Miehen ulkoiset sukupuolielimet kehittyvät äidin kohdussa, jolloin yksilönkehityksen alkuvaiheen naarastyyppiset ulkoiset sukupuolielinaiheet maskulinisoituvat samalla kun alkiolle kehittyy virtsaputki.

Muut fyysiset piirteet 

Yhdysvaltalaisten miesten keskipituus on 175,8 senttimetriä ja keskipaino 88,8 kilogrammaa.

Miehet ovat keskimäärin naisia suurikokoisempia, ja heillä on kehossaan suhteellisesti enemmän lihasta ja vähemmän rasvaa. Miehellä on naisia enemmän ihokarvoitusta, kuten parrankasvua.

Laissa 
Poika määritellään syntymässä juridiselta sukupuoleltaan yleensä mieheksi, jos hänellä on miehen ulkoiset sukupuolielimet.

Katso myös 
 Andrologia
 Isä
 Maskuliinisuus
 Mies (nimi)
 Maskulismi
 Miesviha
 Patriarkaatti (yhteiskuntatieteet)
 Sovinismi
 Sukupuolirooli
 Urologia
 Seksuaalinen viehätysvoima

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla

 
Seulonnan keskeiset artikkelit
Modeemi

Modeemi (modulaattori/demodulaattori) on laite, joka moduloi digitaalisen signaalin analogiselle siirtotielle ja myös palauttaa (demoduloi) analogisesta signaalista digitaalisen signaalin. Modeemeja käytetään siirrettäessä tietoa esimerkiksi puhelinlinjoilla tai radioteitse (esimerkiksi matkapuhelimet, langattomat lähiverkot, Bluetooth-laitteet). Nykyään yhä useampi laite sisältää modeemin ja joissain laitteissa niitä voi olla monta, esimerkiksi useaa eri tietoliikennestandardia tukevassa matkapuhelimessa tai tietokoneessa.

Sanaa modeemi käytetään kaupallisissa yhteyksissä joskus kodin verkkoyhteyden kanssa käytettävistä laitteista, jotka ovat todellisuudessa esimerkiksi reitittimiä, eivätkä sisällä varsinaisia modeemin toimintoja.

Historia 

Ensimmäiset modeemit otettiin käyttöön SAGE-ilmatorjuntajärjestelmässä 1950-luvulla. Niiden kehittäjiin kuului John V. Harrington. Kaupallisia modeemeja tuli markkinoille tietokoneiden yleistymisen myötä 1960-luvulla. Vuonna 1981 julkistettu Hayes Smartmodem ja sen seuraajat vaikuttivat runsaasti BBS-järjestelmien käyttöön ja ylläpitoon.

Unix-koneiden välinen uucp-verkko toimi pitkälti modeemien varassa. Verkko välitti muun muassa sähköpostia ja Usenet-viestejä. Kiinteiden Internet-yhteyksien käyttöönotto yliopistojen ja verkon solmukohtien välillä vähensi modeemiyhteyksien tarvetta ja ne jäivät yhä enemmän kotikäyttäjien, pienyritysten ja syrjäisempien alueiden yhteysmuodoksi.

Ennen ADSL-yhteyksien yleistymistä vuosituhannen vaihteessa analogiset modeemit olivat ISDN-sovittimen ohella yleisin tapa saada kotiin Internet-yhteys. Analogisten modeemien välityskyky oli hyvillä linjoilla 56/33 kbps, eli päästiin hyödyntämään digitaalisen puhelinverkon yhdelle puhelinyhteydelle varaama kaista kokonaan. Yleensä modeemissa on myös pakkaustoiminto, jolloin pakkaamattomia tekstitiedostoja voi siirtää jopa 300 kbps nopeudella. Nopeus riitti esimerkiksi WWW-selailuun, kunhan isoja kuvia ei käytetty liikaa.

AT-komennot 
Useimpien modeemien toimintoja ohjataan Hayes Microcomputer Productsin kehittämällä AT-komentokielellä (tällöin puhutaan Hayes-yhteensopivuudesta). 
Alla muutama esimerkki, joissa <CR> tarkoittaa Carriage Return -ohjausmerkkiä:
 ATZ<CR> Vakioasetusten lataus modeemin asetusmuistista
 ATD 12345678;<CR> Soittaminen puhelinnumeroon 12345678
 ATA<CR> Soittoon vastaaminen
 ATH0<CR> Yhteyden katkaisu
 <1 s tauko>+++<1 s tauko> Paluu komentotilaan yhteyden aikana
 ATO<CR> Siirtyminen takaisin yhteystilaan

Katso myös 
 Tiedonsiirtonopeus
 Baudi
 CPS (Characters Per Second), merkkiä sekunnissa
 EDGE
 GPRS
 BBS
 Internet
 modulointi
 DSL
 Akustinen liitäntä

Lähteet

Viitteet

Dataliikenne
Seulonnan keskeiset artikkelit
Mandi Lampi

Mandi Sofia Anastasia Lampi (esiintyjänimi Mandi, 25. lokakuuta 1988 – 27. helmikuuta 2008, Helsinki) oli suomalainen laulaja ja näyttelijä, joka näytteli teatterissa ja julkaisi myös yhden musiikkialbumin. Hän oli näyttelijä Jussi Lammen tytär.

Ura

Mandin musiikkiura alkoi yhdeksänvuotiaana, kun hänen soololevynsä Pieni maailma julkaistiin vuonna 1998. Kappaleita albumille tekivät Aikakone-yhtyeen Maki, Alex ja Vera sekä myös Alexin vaimo Marja. Levyn myötä Mandi sai ihailijoita, mutta lauluesiintymiset pysyivät harrastuksen tasolla. Mandi osallistui myös Mannerheimin lastensuojeluliiton ja opetushallituksen yhteistyönä toteutettuun koulukiusaamisen vähentämiskampanjaan. Kampanjan osana televisiossa esitettiin levyn ”Miks kaikki kiusaa” -kappaleelle tehtyä musiikkivideota. Kampanjan johdosta Mandi itse joutui koulukiusatuksi. Kiusaaminen jatkui toimenpiteistä ja kahdesta koulun vaihdosta huolimatta. Hän sairastui myös bulimiaan.

Näyttelijänurallaan Mandi esiintyi muutamina vuosina Linnanmäen Uudessa Iloisessa Teatterissa, muun muassa Tanssitaanko ensin? -revyyssä kesällä 1999. Vuonna 2001 hän esiintyi Susanna Laaksosen näytelmässä Tumma nainen. Hän esitti pääosaa isänsä kanssa turkulaisen Linnateatterin vuoden 2004 esityksessä Älä soita äidille, joka kertoi isän ja aikuistuvan tyttären muuttuvasta suhteesta.

Mandi keskittyi välillä koulunkäyntiin, mutta esiintyi silloin tällöin myös televisiossa. Mandi oli mukana Laulava sydän -ohjelman Euroviisut-jaksossa Fredin kappaleella Pump pump.

Kuolema

Mandi Lampi kuoli yllättäen 19-vuotiaana. Myöhemmin hänen äitinsä kertomus valaisi asiaa liki vuosi tapauksen jälkeen: Mandi teki itsemurhan kauppakeskuksen vessassa hirttäytymällä kaulahuiviinsa. Paikka ja aika oli valittu huolella läheisten säästämiseksi. Varmaa syytä itsemurhaan ei tiedetä. Isä Jussi Lampi on sanonut uskovansa, että rankka koulukiusaaminen vaikutti hänen ratkaisuunsa.

Diskografia

Albumi
 Pieni maailma (1998)

Singlet
 Aurinkosaarella / Pieni maailma (1998)
 Miks kaikki kiusaa (1998)

Musiikkivideot
 Pyysit minut bailaamaan (1998)
 Miks kaikki kiusaa (1999)

Lähteet

Aiheesta muualla
 

Suomalaiset teatterinäyttelijät
Suomalaiset poplaulajat
Suomalaiset laulajat
Itsemurhan tehneet
Vuonna 1988 syntyneet
Vuonna 2008 kuolleet
Messerschmitt

Messerschmitt AG oli saksalaisen Willy Messerschmittin (1898–1978) vuonna 1938 Bayerische Flugzeugwerke (BFW) -yrityksen pohjalta perustama lentokonetehdas, jossa valmistettiin pääasiassa sotilaslentokoneita.

Natsi-Saksan hävittäjien valmistaja

Tehdas valmisti 1930-luvun lopussa Messerschmitt 108-urheilukoneen, joka toimi kehitysalustana Bf109-hävittäjälle. Toisen maailmansodan aikana se valmisti myös suuria kuljetuskoneita. 

Konetyypit, jotka oli suunniteltu jo BFW:n aikana, säilyttivät virallisessa tyyppimerkinnässään Bf-lyhenteen, myöhemmät saivat lyhenteen Me. Tunnetuimpia ovat toisen maailmansodan aikaiset Messerschmitt Bf 109, Messerschmitt Bf 110, maailman ensimmäinen palveluskäyttöön otettu suihkuhävittäjä Messerschmitt Me 262 sekä rakettihävittäjä Messerschmitt Me 163 Komet.

Messerschmitt 109 -koneeseen löyhästi perustuva, Daimler-Benz DB 601 -moottorinen Me 209 piti hallussaan potkurikoneiden vaakalennon nopeusennätystä vuodesta 1938 vuoteen 1969 kunnes menetti ennätyksen yhdysvaltalaiselle lentokoneelle. Aikanaan Messerschmittin tehtaan kilpailijan Heinkelin omistaja Ernst Heinkel väitti hänen suunnittelemansa Heinkel He 112 -hävittäjän prototyyppi oli nopeampi kuin Messerschmitt. Nopeuskilpaan liittyi päätös Luftwaffen päähävittäjän valinnasta ja siihen on voinut kytkeytyä poliíttista peliä. Natsi-Saksan ilmailuministeriö oli päättänyt, että Heinkel on vain pommikoneiden tekijä.

Kevään 1945 jälkeen
Toisen maailmansodan jälkeen tehdas ei toiminut muutamaan vuoteen, Willy Messerschmitt työskenteli Espanjassa ja Egyptissä. Me 163 -rakettihävittäjän suunnittelija Alexander Lippisch oli siirretty pysyvästi Yhdysvaltoihin. 

1950-luvun lopulla Saksaan uudelleen käynnitetyn Messerschmittin tehtaan tuotantoon kuuluivat esimerkiksi Messerschmitt KR -kääpiöautot. 1949 Saksa jakautui ja Naton sekä Varsovan liiton toiminta alkoi. 1950-luvun puolivälissä rauhansopimuksen niin salliessa tehtaan lentokonetuotanto alkoi jälleen: tuotanto oli pääosin sotilaskoneita, osin lisenssivalmistusta.

Messerschmitt AG fuusioitui 1960-luvulla Bölkowin ja Blohm + Vossin kanssa MBB-yhtymäksi (Messerschmitt-Bölkow-Blohm). Tehdas valmisti myös suihkumoottoreita. 

Nykyisin MBB on osa EADS-yhtymää.

Messerschmitt ja Suomi
Messerschmitt oli 1943 alkaen Suomen ilmavoimien päävarustuksen, Messerschmitt Bf109 -hävittäjän valmistaja. Suomeen tuodut koneet olivat pääosin Wiener Neustattin tehtaan tuotantoa.  

Messerschmitt KR -kääpiöautot rekisteröitiin Suomessa moottoripyöriksi.

MBB-tehtaan tuotantoon kuului myös Medi-Helin Suomessa käyttämä Bo 105 -helikopteri.

Aiheesta muualla

 Luft ’46 - Messerschmittin lentokonesuunnitelmia
 Informationen zur Bf 109
 Das Archiv der deutschen Luftwaffe 1935-1945
 Messerschmitt Club Deutschland
 Unterirdische Erprobungs- und Fertigungsanlage in Oberammergau (Bayern), U-Verlagerung ”Cerusit”
 Unterirdische Produktionsanlage in Eschenlohe (Bayern), U-Verlagerung ”Ente”
MIRC

mIRC on IRC-keskusteluohjelma Windows-käyttöjärjestelmille. Ohjelman on kehittänyt syyrialaissyntyinen Khaled Mardam-Bey ja se julkaistiin alun perin vuonna 1995. Useimpien muiden suosittujen IRC-asiakasohjelmien tavoin se tukee myös tiedostojen jakoa ja skriptikielipohjaisia laajennuksia.

Useimmista muista suosituista asiakasohjelmista poiketen mIRC on shareware-ohjelma, josta on käyttöehtojen mukaan maksettava rekisteröintimaksu 30 vuorokauden kokeilun jälkeen.

Ohjelmaa on kritisoitu tietoturva-ongelmista, jotka on sittemmin korjattu. Keskustelua on herättänyt myös se, että muut asiakasohjelmat ovat joutuneet ottamaan käyttöön mIRC:in kehittämän, IRC-protokollaan kuulumattoman tekstin värityksen. mIRC:in uusissa versioissa on parannettu tietoturvaa poistamalla oletuksena käytöstä mIRC:in omia, tietoturvan kannalta ongelmallisia komentoja.

Katso myös 
 IRC

Lähteet

Aiheesta muualla 
 mIRCin virallinen sivusto

IRC-asiakasohjelmat
Windows-ohjelmat
Murmansk

Murmansk (, , , ; suom. myös Muurmanski, aiemmin Muurmanni; ven. vuosina 1916–1917 Romanov-na-Murmane) on asukasluvultaan maailman suurin pohjoisen napapiirin pohjoispuolella sijaitseva kaupunki.

Murmansk sijaitsee Kuolan niemimaan luoteisosassa Kuolanvuonon pohjukassa. Se on Murmanskin alueen hallinnollinen keskus. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 307 257 henkeä. 25 kilometriä Murmanskista koilliseen sijaitsee Severomorsk.

Kaupungin suojainen satama, Murmanskin satama, on jäätön ympäri vuoden Golfvirran ansiosta. Alueella on ydinkäyttöisten alusten ja sukellusveneiden tärkeitä laivastotukikohtia. Kaupunkiin johtaa tärkeä rautatie, Muurmannin rata.

Väestö 

1990-luvulla on alkanut muuttoliike pois kaupungista mm. työttömyyden takia.

Asukasluvun kehitys

Sää

Historia 

Murmanskin perustamisen syynä oli rautatien rakentaminen Pietarista 1915–1916 Golfvirran lämmittämän Pohjoisen jäämeren rannalle. Näin ympärysvallat, ensisijaisesti Ranska, kykenivät toimittamaan Venäjälle sotatarvikkeita, jotta Venäjä puolestaan pystyisi ylläpitämään itärintamalla riittävän suurta sotilaallista painetta Saksaa ja Itävalta-Unkaria vastaan, vähentäen ranskalaisten rasitusta.

Näistä sotatarvikkeista muodostui Brest-Litovskin rauhansopimuksen solmimisen jälkeen syy, miksi britit nousivat maihin pohjoisessa ja pyrkivät estämään saksalaisia saamasta haltuunsa tarvikkeita ja samalla sulaa satamaa pohjoisesta.

Stalinin vainojen aikaan 1930-luvulla alueen suomalaisia teloitettiin ja lähetettiin vankileireille.

Murmansk oli liittoutuneiden sotasatamana myös toisessa maailmansodassa. Saksalaiset pommittivat Murmanskia.

Toisen maailmansodan ansioista Murmansk nimettiin Neuvostoliiton sankarikaupungiksi vuonna 1985.

Liikenne

 Murmanskin satama
 Muurmannin rata
 Murmanskin lentoasema

Urheilu 
Murmanskilaiset urheiluseurat, jääpalloseura HK Murman ja jalkapalloseura FC Sever, ovat maailman pohjoisimmat palloilulajien ammattilaisseurat. Murman pelaa Venäjän Superliigassa ja Sever kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla.

Ystävyyskaupungit 

  Akureyri, Islanti
  Vesisaari, Norja
  Groningen, Alankomaat

  Jacksonville, Yhdysvallat
  Luulaja, Ruotsi
  Minsk, Valko-Venäjä

  Rovaniemi, Suomi
  Tromssa, Norja
  Szczecin, Puola

Lähteet

Aiheesta muualla 

Murmanskin alueen kaupungit
Seulonnan keskeiset artikkelit
Neuvostotasavalta

Neuvostotasavalta, pidemmin sosialistinen neuvostotasavalta (lyhenne SNT) oli muodollisesti suvereeni osa laajempaa kokonaisuutta Sosialististen neuvostotasavaltojen liittoa, lyhennettynä Neuvostoliittoa. Liittovaltion hajotessa 1991 neuvostotasavaltoja oli käytännössä 15, joista jokaisessa oli oma kommunistinen puolueensa lukuun ottamatta Venäjän sosialistista federatiivista neuvostotasavaltaa (SFNT) aina vuoteen 1990.

Neuvostoliiton perustuslain mukaan neuvostotasavalloilla oli oikeus erota Neuvostoliitosta. Käytännössä tämä oli mahdotonta, mutta neuvostovallan heikennyttyä ja ennen kaikkea konservatiivisten kommunistien vallankaappauksen epäonnistuttua 1991 SNT:t pääsivät itsenäistymään Neuvostoliitosta, jonka purkanut sopimus 11 SNT:n välillä synnytti alueellisen järjestön, Itsenäisten valtioiden yhteisön.

Nimi 

Monissa kielissä koko nimen sanajärjestys on toisin kuin suomessa, kuten englannissa Soviet socialist republic (SSR), venäjässä советская социалистическая республика (ССР), sovetskaja sotsialistitšeskaja respublika (SSR) ja virossa nõukogude sotsialistlik vabariik (NSV) eli ”neuvostojen sosialistinen tasavalta”.

Muut Neuvostoliiton neuvostotasavallat 

Sosialistisen Bulgarian kommunistijohtaja Todor Živkov ehdotti 1960-luvun alussa maansa liittämistä osaksi Neuvostoliittoa sosialistisena neuvostotasavaltana, mutta ehdotus hylättiin.

Katso myös 

 Baijerin neuvostotasavalta
 Puolan SNT
 Unkarin neuvostotasavalta
 Itäblokki
 Keskinäisen taloudellisen avun neuvosto

Lähteet

Aiheesta muualla 

Seulonnan keskeiset artikkelit
Ohjelmointikielen tulkki

Ohjelmointikielen tulkki on tietokoneohjelma, joka käsittelee ohjelmointikielisiä lauseita ja suorittaa ne. Tämä poikkeaa ohjelmointikielen kääntäjästä, joka kääntää koko lähdekoodin konekieliseksi ohjelmaksi sen myöhempää suorittamista varten.

Periaatteessa sama lähdekoodi on mahdollista joko tulkata tai kääntää. Lähdekoodin tulkkaaminen on hitaampaa kuin samasta koodista käännetyn konekielisen ohjelman ajaminen. Ero johtuu siitä, että tulkin on ensin analysoitava lähdekoodi ja sitten vielä suoritettava se, kun jo käännetyssä konekielisessä ohjelmassa riittää pelkkä suorittaminen. Toisaalta kääntäminen ja ohjelman suorittaminen yhteensä on hitaampaa kuin ohjelmakoodin tulkkaaminen kerran.

Eräät ohjelmointikielet, kuten Java ja Emacs Lisp, käännetään tyypillisesti tavukoodiksi, joka suoritetaan virtuaalikoneella. Tämä tavukoodi on laitteistoriippumatonta ja kompaktia, joskin hieman hitaampaa kuin konekielinen ohjelma.

Tulkattavat ohjelmointikielet 
Eräitä tulkattavia ohjelmointikieliä ovat:
 Ruby
 Python
 Perl
 TCL
 PHP
 JavaScript

Katso myös 
 Ohjelmointikielen kääntäjä
 Komentokieli

Lähteet

Ohjelmointi
Ontologinen todistus

Ontologinen todistus on todistus Jumalan olemassaolosta, jonka kehitti ensimmäisenä Anselm Canterburylainen 1070-luvulla kirjassa Proslogion.

Anselm esitti käsityksen Jumalasta täydellisenä olentona, jota täydellisempää ei voi ajatella: ”olento, jota suurempaa ei voida kuvitella”. Anselm erotti kaksi asiaa: että olio on olemassa vain mielessä, ja että olio on olemassa myös todellisuudessa. Jos täydellisin kuviteltavissa oleva olio olisi ainoastaan kuvittelijan mielessä, syntyisi Anselmin mukaan ristiriita: on kuviteltavissa vielä täydellisempi olio, joka on olemassa myös kuvittelijasta riippumattomassa todellisuudessa. Tämän vuoksi täydellisimmän kuviteltavissa olevan olion täytyy olla todellisuudessa olemassa.

Todistuksen ensimmäisen muodon lisäksi Anselm esitti sen myös toisessa muodossa. Hän esitti, että on olemassa olio, jota on mahdoton kuvitella olemattomaksi. Koska Jumala on olio, joka on täydellinen, Jumala ei Anselmin mukaan ole ajan rajoittama. Jumala ei ole koskaan alkanut olla olemassa eikä koskaan lakkaa olemasta olemassa. Täten on mahdotonta, että Jumalaa ei olisi olemassa. Anselm väitti, että hänen todistuksensa koskee ainoastaan ajatusta Jumalasta eikä mistään muusta oliosta. Hän tarkoittaa täydellisintä kuviteltavissa olevaa oliota, joka on niin täydellinen, että sitä ei edes voi kuvitella olemattomaksi.

Todistus rajoittuu pelkästään väittämään, että jonkinlainen Jumala on olemassa, ts. ateismi on väärässä. Tästä ei voi vielä ratkaista, minkä uskonnon, esimerkiksi kristinuskon, islamin tai jonkin muun teistisen maailmankuvan käsitys Jumalasta on lähempänä oikeaa kuin toisen.

Ontologisella todistuksella tai sen eri muunnelmilla on ollut huomattava merkitys useiden myöhempienkin filosofien kuten Descartesin ja Leibnizin ajatusrakennelmissa.

Vastaväitteitä 

Jo aikalaiset kritisoivat todistusta osoittamalla, että millainen tahansa täydellisyys voidaan "todistaa" samalla tavalla. Esimerkiksi kaikkipahan olennon olemassaololle voidaan luoda vastaava todistus. 
Jo 1200-luvulla Tuomas Akvinolainen hylkäsi ontologisen todistuksen, mutta esitti muita jumalatodistuksia.

Muodollisesti virheelliseksi todistuksen pyrki osoittamaan esimerkiksi Immanuel Kant väittäessään, että olemassaolo ei ole predikaatti samassa mielessä kuin esimerkiksi voimakkuus. Oliolla, jonka joku vain kuvittelee, voi olla kaikki samat predikaatit kuin todellisella oliolla. Toisenlaisen loogisen virheen on todistuksesta pyrkinyt osoittamaan myös Bertrand Russell. Hänen esittämänsä määrättyjen kuvausten teorian mukaan olemassaolo on mielekkäästi väitettävissä vain tietyllä tavalla kuvaillusta, ei nimellä mainitusta oliosta, mikä hänen mukaansa osoittaa myös ontologisen todistuksen virheelliseksi.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Ontological Argument. Internet Encyclopedia of Philosophy. 
 Ontological Arguments. Stanford Encyclopedia of Philosophy. 

Argumentit jumalan olemassaolon puolesta
Kristillinen filosofia

de:Gottesbeweis#Der ontologische Gottesbeweis
Ostoliikenne

Ostoliikenne on lääninhallituksen tai kunnan ostamaa kannattamatonta joukkoliikennettä, jolla pyritään kattamaan minimiliikennepalvelut. 

Joukkoliikenteen kustannukset katetaan Suomessa pääosin (noin 80 %) lipputuloilla. Jos esimerkiksi harvaanasutulla seudulla liikenne on kannattamatonta eli tulot eivät kata menoja, mutta liikenne katsotaan yhteiskunnan kannalta tärkeäksi, lääninhallitus tai kunta voivat ostaa liikennöintiä.

Yleensä ostoliikenne tarjouskilpailutetaan ja halvimman tarjouksen tehnyt ja ehdot täyttävä liikennöitsijä pääsee hoitamaan liikennöintiä. Tavoitteena on, että suurimman osan joukkoliikenteestä liikenneyhtiöt hoitavat lipputuloilla ajettavana linjaliikenteenä.

Kilpailutus ei kuitenkaan koske VR:ää, joka voi vaatia haluamansa summan liikenteen ajamisesta koska sillä on toistaiseksi monopoli raideliikenteessä. Useat VR:n vuorot ovatkin valtion (ts. liikenne- ja viestintäministeriön) maksamaa ostoliikennettä. Täysin tai melkein itsensä kannattavia reittejä ovat Helsinki-Turku ja Helsinki-Tampere-Seinäjoki. Suurimmaksi osaksi itsensä kannattava on myös Pohjanmaan rata Seinäjoelta Ouluun. Toisesta ääripäästä ovat taas vuorot Turusta Tampereelle, Lappeenrannasta Joensuuhun, Savon junat ja suuri osa paikallisjunista.

Ruotsissa ostetun lentoliikenteen kustannusten keskiarvo on 10 reitillä noin 45 euroa matkustajaa kohden. 

Suomessa liikenne- ja viestintäministeriö osti vuonna 2002 peruspalveluluonteista junaliikennettä 38,6 miljoonalla eurolla, josta kaukoliikennettä ostettiin 29,8 miljoonalla eurolla. Ostetussa kaukoliikenteessä tehtiin noin 4,4 miljoonaa matkaa, eli matkaa kohti ministeriön rahoitus oli alle 7 euroa.

Vuonna 2002 lääninhallitukset ostivat maaseudun peruspalvelutasoista runkoliikennettä noin 21,3 miljoonalla eurolla. Matkustajamäärä oli noin 8,5 miljoonaa, rahoitus matkustajaa kohti oli noin 2,5 euroa. Läänin rajat ylittävää busseilla ajettua pikavuoroliikennettä ei ole tarvinnut ostaa vuoden 1999 jälkeen.

Joukkoliikenne