Rautavaara

Rautavaara on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan koillisosassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2.

Rautavaaran väestökehitys on ollut poikkeuksellisen laskeva maa- ja metsätalouden työpaikkojen vähenemisen myötä. Kunnan alueella on jonkin verran turvetuotantoa. Rautavaara on myös suosittu kesämökkikunta.

Maantiede 
Rautavaara sijaitsee Pohjois-Savon koillisosassa Kainuun ja Pohjois-Karjalan rajalla. Rautavaaran naapurikunnat ovat Juuka, Kuopio, Lapinlahti, Nurmes, Sonkajärvi ja Sotkamo. Rautavaaralta on matkaa Kuopioon noin 100 km, Iisalmeen 70 km, Nilsiään ja Nurmekseen noin 50 km ja Kajaaniin noin 100 km.

Rautavaaran ja Nurmeksen alueilla sijaitsee puolustusvoimien käyttämä Sotinpuron ampuma-alue.

Nähtävyyksiä 
 Holinrotko rotko Ylä-Keyrityn lähellä
 Keyritynjoki kalastusalue ja melontareitti
 Keyritynjärvi ranta
 Keyritynmäki näköalapaikka
 Kipari näköalapaikka
 Metsäkartano retkeilykeskus
 Paljakka näköalapaikka
 Pumpulikirkko hiidenkirnu ja rotko
 Ylä-Keyritty hiekkarannat
 Tiilikanjoki: kalastusalue ja melontareitti
 Tiilikkajärven kansallispuisto

Kyliä 
Alakeyritty, Ala-Luosta, Etelä-Keyritty, Halmejärvi, Hiirenjärvi, Kangaslahti, Lehtovaara, Lievisenmäki, Palojärvi, Pirttipuro, Pohjois-Keyritty, Puumala, Rannankylä, Rautavaara (kirkonkylä), Sierajärvi, Siikajärvi, Tiilikka, Ylä-Luosta.

Historia 

Monet Rautavaaran alueen muinaisjäännökset liittyvät järvimalmiin.

Täyssinän rauhan (1595) raja kulki Rautavaaran poikki. Savonpuoleinen eli Ruotsin hallitsema Rautavaara sai pian sen jälkeen pysyviä asukkaita, mutta verotietojen mukaan Karjalan puolelle pysyvät asukkaat tulivat vasta Stolbovan rauhan (1617) jälkeen.

Rautavaaran kunta on perustettu vuonna 1874 ja seurakunta 1894.

Metsän hakkuut olivat tärkeitä koko 1900-luvun ajan.

Lentokentällä toimi jatkosodan alussa LLv 16:n 2. lentue.

Hallinto ja palveluja 
Rautavaaran kunnanjohtajana toimii Henri Ruotsalainen. Hänet valittiin tehtäväänsä lokakuussa 2018. Ruotsalaisen edeltäjä oli Unto Murto, joka aloitti tehtävässä helmikuussa 2011. Murron edeltäjä oli Matti Matikainen.

Kunnanvaltuustossa on 15 paikkaa. Kaudella 2021–2025 paikat jakautuvat seuraavasti:
 Keskusta 5
 SDP 4
 Vasemmistoliitto 3
 Kristillisdemokraatit 2
 Perussuomalaiset 1

Perusopetusta Rautavaaralla annetaan Rautavaaran koulukeskuksessa (Koulutie 9 A). Toisen asteen yleissivistävää koulutusta tarjoaa Rautavaaran lukio. Koulukeskuksen lähellä Rautavaaran kirkonkylällä sijaitsevat myös Rautavaaran kirjasto ja Rautavaaran terveysasema.

Rautavaaralla toimii aktiivinen nuorisosirkus, joka tunnetaan erityisesti pyöräakrobaateistaan.

Rautavaaralla on pääasiassa Kuopion Ilmailuyhdistyksen harrasteilmailun käytössä oleva lentokenttä. Rautavaaran Kiparilla oli luonnonkelkkailurata, jossa järjestettiin luonnonratakelkkailun maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1998. Rautavaaralla on oma jalkapallojoukkue Raiku, joka pelaa miesten 4. divisioonassa.

Talous 
Rautavaaran tuloveroprosentti vuonna 2017 oli 21.

Kunnan alueella on jonkin verran turvetuotantoa. Rautavaara on myös suosittu kesämökkikunta: kunnassa on yli 550 vapaa-ajan asuntoa. Rautavaaran yrittäjien järjestö on Rautavaaran Yrittäjät, Savon Yrittäjien aluejärjestö.

Työttömyysaste vaihtelee 13,1%-19,9%. Eläkeläisten osuus on yli 45 prosenttia väestöstä.

Uusia asukkaita on koetettu houkutella halvoilla tonteilla, nopealla laajakaistalla ja erityisillä pienillä omakotitaloilla.

Väestö
Rautavaaralla on eläkeläisiä yli 45 prosenttia väestöstä.

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Rautavaaralla oli 1 698 asukasta, joista 735 asui taajamassa, 939 haja-asutusalueilla ja 24:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Rautavaaran taajama-aste on 43,9 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Rautavaaran kirkonkylä.

Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Rautavaaralla toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Rautavaaran seurakunta. Sen päätoimipiste on Rautavaaran kirkko.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Rautavaaran alueella toimii Nurmeksen ortodoksinen seurakunta.

Rautavaaran Helluntaiseurakunta, joka on perustettu vuonna 1959, on vireä toimija paikkakunnalla. Kokoustoimintansa lisäksi sillä on kirpputori ja se järjestää mm. leipä-ja ruokajakelua sekä lastenleirejä.

Ystävyyskunta
  Võrun maakunta, Viro, 1990-

Ruokakulttuuri 
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Rautavaaran perinneruoaksi valittiin potattilouta eli perunaviipaleista tehty laatikko, jossa on myös sianlihaa, kalaa tai molempia.

Katso myös 
 Rautavaaran lukio
 Rautavaaran kirjasto
 Rautavaaran terveysasema
 Rautavaaran kirkko
 Luettelo Rautavaaran julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Rautavaaran kunnan kotisivut
 Tilastokeskus - Rautavaaran avainluvut
Rautavaaran kylät, talot ja asukkaat kautta aikojen maa- ja henkikirjoissa

Seulonnan keskeiset artikkelit