Nurmijärvi

Nurmijärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä. Nurmijärven pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km². Tuloveroprosentti on %. Nurmijärven vaakuna on sinipohjainen, ja siinä on allekkain 2+3+2 luonnonväristä vaaleatukkaista miestä, eli seitsemän veljestä, viitaten Aleksis Kiven synnyinpaikkaan.

Nurmijärven naapurikuntia ovat Espoo, Vantaa, Tuusula, Hyvinkää ja Vihti. Nurmijärvi on myös osa Helsingin seutua. Se sijaitsee nopeiden henkilöautoyhteyksien päässä Helsingistä, jonne matka Klaukkalasta kestää noin 30 minuuttia, Helsinki-Vantaan lentoasemalle 25 minuuttia, ja Kivistön asemalle noin 10 minuuttia. Linja-autoja Helsinkiin kulkee erityisesti Klaukkalasta melko tiheästi valtatietä 3 pitkin. Nurmijärven henkilöliikenne Hyvinkää–Karjaa-radalla lakkautettiin vuonna 1977.

Nurmijärvi on väkiluvultaan Suomen suurin kunta, joka ei käytä itsestään kaupunki-nimitystä. Vaikka Nurmijärvi ei siis muodollisesti ole kaupunki, se on tilastollisen kuntaryhmityksen mukaan kaupunkimainen kunta, sillä sen suurimmassa taajamassa, Klaukkalassa, asuu lähes 18 000 asukasta. Muita suuria taajamia ovat Nurmijärven kirkonkylä, Rajamäki ja Röykkä. Nurmijärven kunta markkinoi itseään ns. Nurmijärvi-ilmiöön pohjautuvalla tunnuslauseella Nurmijärvi on ilmiö.
Toisin kuin esim. Järvenpäällä, tai Keravalla, Nurmijärvellä ei ole yhtä selkeää keskustaa, vaan asutus on hajautunut erikokoisiin asutuskeskuksiin. Kunnan hallinto sijaitsee Nurmijärven kirkonkylässä. Nurmijärvi on yksi kolmesta Uudenmaan maakunnan kunnasta, jolla ei ole ruotsinkielistä nimeä; muut ovat Askola ja Mäntsälä.

Rajamäellä sijaitsee Työtehoseuran tutkimus- ja opetuskeskus. Röykässä toimii Ilmatieteen laitoksen Geofysikaalinen observatorio, jossa tutkitaan Maan magneettikentän muutoksia.

Maantiede 

Nurmijärvi sijaitsee Uudenmaan maakunnan keskiosassa. Kunnan pohjoisosan halki Röykän, Kiljavan ja Rajamäen kautta kulkee Salpausselkä leveänä selänteenä, ja Vantaanjoki virtaa kunnan itäosassa Nukarin ja Palojoen kautta. Nurmijärven maisema on tyypillistä uusmaalaista maisemaa, jossa laajojen viljelyslakeuksien keskellä kohoaa yksittäisiä kallioselänteitä. Maaston korkeuserot ovat kunnan alueella keskimäärin suhteellisen vähäisiä, mutta suurenevat kunnan eteläosassa, jossa on myös pystysuoria kalliojyrkänteitä. Nurmijärven matalin maastonkohta on Luhtajoen laaksossa Klaukkalassa (30 m mpy.) ja korkeimmat Salpausselällä Nopon ja Herusten lähistöllä (135 m mpy.).

Nurmijärvi sijaitsee Vantaanjoen keskijuoksun varrella, ja joessa on kunnan alueella kaksi suurta koskea, Nukarinkoski ja Myllykoski. Edellisen pituus on 800 metriä ja putouskorkeus 25 metriä, jälkimmäisen vastaavat luvut ovat 300 ja 11,5 metriä. Edellisessä on ollut saha ja mylly, jälkimmäisessä mylly ja sähkölaitos. Vantaanjokeen yhtyy Palojoen kylän tuntumassa Hyvinkään ja Tuusulan puolelta tuleva Palojoki. Kunnan eteläosassa virtaavat Lepsämänjoki ja Luhtajoki yhtyvät Vantaan kaupungin puolella lähellä Keimolan kylää ennen yhtymistään Vantaanjokeen.

Nurmijärven alueella on vain harvoja järviä. Suurin on luoteessa Kiljavalla, osittain Hyvinkään puolella sijaitseva kirkasvetinen ja laskujoeton Sääksjärvi, jonka vesi vaihtuu maaperän kautta. Se on itse asiassa Suomen suurin lähde, jota koristavat hiekkarannat ja Sääksin uimaranta. Muita järviä ovat lähellä Röykkää sijaitseva Vaaksinjärvi, Klaukkalan ja Perttulan välillä sijaitseva Valkjärvi sekä Herustenjärvet kunnan pohjoispäässä. Pieni osa Vihtijärveä on Nurmijärven luoteiskulmassa. Kunnalle nimen antanut Nurmijärvi ja Perttulassa sijainnut Kuhajärvi kuivatettiin lopullisesti 1950-luvulla.

Historia 

Nykyisen Nurmijärven alueella oli asutusta jo esihistoriallisella ajalla, johon viittaavat arkeologiset löydöt ajoittuvat ajalle 4500–3500 eaa. Keskiajalle tultaessa alueella ei ollut vakituista asutusta, mutta myöhemmin asutus levittäytyi sekä Hämeestä että rannikolta siten, että vuonna 1540 kyliä oli viisitoista ja niissä taloja 115.

Hallinnollisesti Nurmijärvi on muodostunut yhdistämällä alueita Lopen, Vihdin ja Helsingin pitäjistä. Varhaisin asiakirjamaininta Nurmijärvestä on vuodelta 1488, jolloin mainittiin Uotilan kylä. Vuoden 1539 maakirjan mukaan Nurmijärvellä oli 15 kylää ja niissä yhteensä 113 taloa. Itsenäinen seurakunta oli muodostettu jo 1605 ja Nurmijärven hallintopitäjä syntyi vuonna 1775, jolloin alueen asukasluku oli 1471. Hyvinkää erosi emopitäjästään Nurmijärvestä omaksi kunnakseen 1917 ja Siippoon kylä liitettiin Tuusulaan 1931.

Nurmijärven ensimmäinen kirkko, joka lienee ollut vuonna 1565 mainittu Pyhän Martin kirkko, rakennettiin keskiajan lopulla. Se purettiin vuonna 1692 valmistuneen uuden kirkon tieltä, ja vuonna 1793 valmistunut nykyinen kirkko, jonka suunnitteli rakennusmestari Matti Åkerblom, on järjestyksessä kolmas. Vuonna 1832 Nurmijärven kappalainen Johan Fredrik Bergh ilmoitti pyhäkoulun aloittamisesta Nummenpään kylässä. Berghin toiminnan seurauksena Suomeen syntyi uusimuotoinen pyhäkoulutoiminta.

Nimensä kunta on saanut keskellä pitäjää sijainneesta Nurmijärvestä, joka kuivatettiin osittain 1920-luvulla ja kokonaan 1950-luvun lopulla. Toinen suurehko kuivatettu järvi on ollut Perttulassa sijainnut Kuhajärvi.

Nurmijärvi on vanhastaan ollut vahva maatalouspitäjä, ja peltojen osuus kunnan kokonaispinta-alasta on liki kolmannes, mikä on enemmän kuin monessa muussa Suomen kunnassa. Myös puutarhakasveja on viljelty voimakkaasti, ja muun muassa liki puolet koko Suomen kaalisadosta on tuotettu Nurmijärvellä. Tästä huolimatta kunnassa ei ole harjoitettu maataloustuotteiden jatkojalostusta; esimerkiksi meijeriä ei ole ollut.

Ensimmäiset teollisuuslaitokset syntyivät 1800-luvun lopulla, joukossa myös apteekkari Albin Koposen Nurmijärvelle vuonna 1899 perustama Suomen ensimmäinen lääketehdas. Lääketehtaan päätuotteina oli alvejuuren juurakosta uutettu filisiini, jota myytiin Filisiini- ja Filicon-nimisinä lapamatolääkkeinä. Tehtaan tuottamaa filisiiniä myytiin kapseloituna Kiinaan ja Amerikkaan asti. Nykyisin kauppa, liikenne sekä muut palvelut työllistävät kaksi kolmannesta, teollisuus ja rakentaminen vajaan kolmanneksen ja maatalous runsaat 3 % väestöstä. Suurimpia yksittäisiä työnantajia ovat Altia Oyj ja Teknos Oy Rajamäellä, Polimoon Oy Klaukkalassa sekä Korsisaari Oy.

Nurmijärven asutus jakautui vielä 1960-luvun alkuvuosina tasaisesti kunnan eri osiin. Muuttoliike Nurmijärvelle alkoi kuitenkin kiihtyä vuosikymmenen puolivälin tienoilla ja asutuksen painopiste siirtyi kunnan eteläosiin. Jo vuonna 1970 suurin osa (65 prosenttia) Nurmijärven asukkaista asui taajamissa. Suurimmat taajamat olivat tuolloin Klaukkala (3 500 asukasta), Rajamäki (3 400 asukasta) ja kirkonkylä (2 800 asukasta). Näistä varsinkin Klaukkalan ja Kirkonkylän kasvu on perustunut miltei yksinomaan pääkaupunkiseudun läheisyyteen. 
Nurmijärven huomattavimpia maatiloja ovat olleet Numlahden ja Raalan kartanot. Myös Kytäjän kartano kuin myös koko Kytäjän kylä olivat osa Nurmijärven pitäjää ennen Hyvinkään irtautumista.

Hallinto 

Nurmijärven kunta kuuluu Uudenmaan vaalipiiriin. Nurmijärven kunnanvaltuustossa on 51 jäsentä. Valtuustokauden alkupuolen (1.8.2021-31.5.2023) kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii Kallepekka Toivonen (Kesk.) ja kunnanhallituksen puheenjohtajana  Petri Vaulamo (Kok+RKP).

Nurmijärven kunnanjohtaja on Outi Mäkelä. Edellinen kunnanjohtaja Kimmo Behm siirtyi eläkkeelle toukokuussa 2018.

Liikenne 

Tärkein Nurmijärven kautta kulkeva liikenneväylä on valtatie 3, jonka varrella sijaitsee kirkonkylän läheisyydessä Myllykukko-liikenneasema. Valtatie rakennettiin moottoritieksi 1990-luvulla, ja sen rinnalla oleva vanha valtatie numeroitiin seututie 130:ksi. Valtatie 3:een yhtyy Hyvinkään puolella Tuusulan Hyrylästä tuleva ja Nurmijärven itäosan kautta kulkeva kantatie 45, ja kunnan pohjoisosan halki kulkee valtatie 25. Muita tärkeitä teitä ovat Klaukkalan, Perttulan ja Röykän kautta Lopelle ja Karkkilaan kulkeva seututie 132 sekä Nurmijärven kirkonkylän kautta Rajamäelle suuntautuva yhdystie 1311. Rajamäen ja Röykän kautta kulkee myös Hyvinkää–Karjaa-rata, jolla on nykyisin ainoastaan tavarajunaliikennettä.

Nurmijärvellä erityisesti Klaukkalasta on tiheät linja-autovuorot Helsinkiin. Klaukkalan Viirinlaaksoon valmistui vuonna 2018 matkakeskus vanhan linja-autoaseman tilalle. Nurmijärvellä kulkee myös sisäisiä linja-autovuoroja. Nurmijärven kunnanvaltuusto on äänestänyt liittymisestä HSL-kuntayhtymään vuonna 2017, mutta liityntää ei ole tulossa. Nurmijärveläiset voivat ostaa HSL-lippuja HSL-alueella asuvien hinnalla, sillä Nurmijärvi on solminut kehyskuntasopimuksen HSL:n kanssa. Myös junaradan jatkamista Klaukkalaan on suunniteltu, todennäköisesti Vantaankosken radan jatkoksi. Viirinlaakson matkakeskuksen alle on varattu tilaa mahdollista rautatieasemaa varten. Junarataa ollaan kuitenkin mahdollisesti hylkäämässä superbussin tai raitiotien tieltä. Marraskuussa 2017 Nurmijärven kunta ja Nurmijärven Linja Oy vaativat selvitystä Helsingin kaupungilta, koskien tietöiden takia erittäin ruuhkaista Mannerheimintietä. Kunta ja Nurmijärven Linja haluavat sujuvoittaa linja-autojen kulkemista. He väläyttivät jopa yksityisautojen siirtämistä kiertoteille ruuhka-aikaan. Kesällä 2017 Nurmijärven kunnanvaltuusto päätti olla liittymättä HSL-kuntayhtymään, ja valita ELY-keskuksen mallin. ELY-keskus kilpailutti Nurmijärven joukkoliikenteen, ja voittajaksi päätyi Nurmijärven Linja Oy (Korsisaari). Tarjouksia tuli vain yksi. Nurmijärven kunta ja Vantaan kaupunki suunnittelevat yhteistyössä syöttöliikennettä Klaukkalasta Kivistöön johtuen siitä, että tällä hetkellä Kivistöön pääsee vain omalla kulkuvälineellä, tai jäämällä pois Keimolanportin pysäkeillä.

Kunnan kannalta merkittävän Klaukkalan ohikulkutien rakensi Kreate Oy. Ohikulkutiellä haettiin ratkaisua Klaukkalan pahoihin ruuhkiin. Klaukkalantietä kulkee päivittäin noin 16 000 ajoneuvoa. Ohikulkutie valmistui vuoden etuajassa syksyllä 2020.

Väestö 

Nurmijärven kolme suurinta taajamaa ovat Klaukkala, Kirkonkylä ja Rajamäki. Näihin taajamiin ja niiden liepeille on kohdistunut 2000-luvulla voimakasta muuttoliikettä erityisesti pääkaupunkiseudulla asuvien lapsiperheiden osalta. Väkiluvun kasvaessa taajamat ovat saaneet yhä enemmän kaupunkimaisia piirteitä. Näissä taajamissa asuu 75 % kunnan asukkaista, haja-asutuskin on Nurmijärvellä yleistä. 2010-luvulla, muuttoliikkeen keskittyessä ympäryskuntien sijaan kasvavissa määrin kaupunkiseutujen ydinalueille ja ns. Nurmijärvi-ilmiön vähentyessä, Nurmijärven väkiluvun kasvu on hidastunut.

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat 

Vuoden 2020 lopussa Nurmijärvellä oli 43 663 asukasta, joista 38 526 asui taajamissa, 4 854 haja-asutusalueilla ja 283:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Nurmijärven taajama-aste on 88,8 %. Nurmijärven taajamaväestö jakautuu kahdeksan eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Klaukkala ei varsinaisesti enää muodosta omaa tilastollista taajamaansa, vaan se sekä naapurikylät Lepsämä ja Perttula ovat ajan myötä kasvaneet osaksi Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Nurmijärven lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle. Yhteensä Helsingin keskustaajamassa on 1 249 820 asukasta ja sen pinta-ala on 676,76 neliökilometriä. Herusen ja Rajamäen taajamat ulottuvat pieniltä osin myös Hyvinkään kaupungin alueelle sekä Nukarin ja Palojoen taajamat (kuten myös Jäniksenlinnan taajama pääosin) Tuusulan kunnan alueelle.

Kylät 
Herunen, Järventausta, Kirkonkylä, Klaukkala, Korpi, Korven asema, Leppälampi, Lepsämä, Lintumetsä, Metsäkylä, Mäntysalo, Nukari, Numlahti, Nummenpää, Nummimäki, Palojoki, Perttula, Raala, Rajamäki, Röykkä, Suomies, Uotila ja Valkjärvi

Kuuluisia nurmijärveläisiä tai Nurmijärvellä syntyneitä 

Panu Aaltio, säveltäjä
Pikku G, Suomirap-artisti
Henry Haapalainen, säveltäjä
Erkki Halme, maanviljelysneuvos
Kari Helopaltio, toimittaja
Mika Ikonen, muusikko
Toivo Jaatinen, kuvanveistäjä
Ellen Jokikunnas, juontaja
Antti J. Jokinen, ohjaaja
Juha Jokinen, urheiluselostaja
Antti Kalliomäki, yleisurheilija, poliitikko
Dome Karukoski, elokuvaohjaaja
Janne Keränen, jääkiekkoilija
Knut Kindt, hallitus- ja esittelijäneuvos
Aleksis Kivi, kansalliskirjailija
Paavo Kostioja, oopperalaulaja ja näyttelijä

Reino R. Kostioja, teollisuusneuvos
Hannele Lauri, näyttelijä
Turkka Mastomäki, näyttelijä
Aimo Mustonen, mainospäällikkö ja säveltäjä
Outi Mäkelä, kansanedustaja
Jussi Niinistö, kansanedustaja
Juhani Nuotto, opettaja, lausuntataiteilija ja näyttelijä
Ville Peltonen, jääkiekkoilija
Soili Perkiö, säveltäjä
Maukka Perusjätkä, muusikko
Kirsi Pukkila, ringettepelaaja
Viivi Pumpanen, malli, juontaja, laulaja
Aarno Raninen, muusikko
Teemu Rautiainen, jääkiekkoilija
Santtu-Matias Rouvali, kapellimestari
Uuras Saarnivaara, teologi

Reijo Salminen, imitaattori
Berndt Sarlin (R. Raala), säveltäjä
Pentti Savolainen, raviohjastaja
Ari-Kyösti Seppo, näyttelijä
Sari Siikander, näyttelijä
Aki Sirkesalo, laulaja
Emil Sivori, urkuri
Marita Taavitsainen, laulaja
Antti Teivainen, raviohjastaja
Timo Tolkki, kitaristi
Mari Vainio, näyttelijä
Matti Vanhanen, poliitikko
Tatu Vanhanen, professori
Waldo, muusikko

Palvelut

Koulutus

Nurmijärvellä on peruskoulutuksen osalta 17 alakoulua (yksi ruotsinkielinen), kaksi yhtenäiskoulua, yksi erityiskoulu ja kolme yläkoulua.

Toisen asteen koulutuksen osalta Nurmijärvellä on kolme lukiota: kirkonkylässä Nurmijärven yhteiskoulun lukio, Rajamäellä Rajamäen lukio ja Klaukkalassa Arkadian yhteislyseo. Viimeksi mainittu lukio on yksityinen, muut ovat Nurmijärven kunnan ylläpitämiä. Lisäksi Perttulan kylässä toimii yksi ammatillista koulutusta tarjoavan koulutuskuntayhtymän Keudan kampuksista.

Sääksjärven rannalla Kiljavalla sijaitsevat myös Sak-Opisto ja Humanistisen ammattikorkeakoulun Nurmijärven yksikkö. Rajamäellä toimii Työtehoseuran aikuiskoulutuskeskus.

Terveys 
Nurmijärvellä toimii kolme Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymän palvelutuotannon piiriin kuuluvaa terveysasemaa: Kirkonkylän, Klaukkalan ja Rajamäen terveysasemat. Lisäksi Nurmijärvellä sijaitsee Kiljavan sairaala, joka toimii nykyään kuntoutussairaalana. Vuoteen 1932 asti Röykässä toimi Nummelan keuhkotautiparantola, ja samassa rakennuksessa toimi vuoteen 1989 asti Röykän psykiatrinen sairaala.

Liikunta 

Nurmijärvi tarjoaa runsaasti liikuntamahdollisuuksia erilaisten lenkkipolkujen, urheilualueiden, urheiluhallien ja kuntosalien myötä. Klaukkalan Tornimäessä on kuntoportaat, joissa on 338 askelmaa ja korkeusero on 51 metriä. Rajamäellä on uimahalli ja Klaukkalassa on jäähalli. Urheilukenttiä on Klaukkalassa, Nurmijärven kirkonkylässä ja Rajamäellä. Klaukkalan urheilualueen yhtedessä toimii myös vuonna 2017 valmistunut monitoimitalo Monikko.

Nurmijärvellä, valtatien 25 varrella sijaitsee myös Nurmijärvi Golf (NGK). Kentällä on yhteensä 27 reikää sekä kaikille avoin par 3 -rata.

Nurmijärven urheiluseuroja ovat muun muassa Nurmijärven Jalkapalloseura, Kurra Hockey, Nurmijärven Yleisurheilu, Rajamäen Kehitys, Rajamäen Rykmentti, menestynyt salibandyseura SB-Pro sekä Nurmijärven Taitoluistelijat. Nurmijärvellä toimii neljä partiolippukuntaa: Jukolan Veljet ja Siskot, Klapaset, Rajamäen Metsänkävijät ja Lepsämän partio.

Kaupalliset palvelut 

Nurmijärvellä on muun muassa ruokakauppoja, apteekkeja, ravintoloita, pikaruokaravintoloita, erikoisliikkeitä, huoltoasemia ja autohuoltoja. Klaukkalassa on kauppakeskus Viiri, jonka ankkuriyritys on K-Citymarket. Rajamäen Kylänpäähän valmistui syyskuussa 2018 liikekeskus Lähde.

Klaukkalaan avattiin pääkaupunkiseudun suurin S-market -myymälä 10. maaliskuuta 2022, sen ollessa toistaiseksi ainoa ympärivuorokautisesti aukinaisena toimiva elintarvikemyymälä koko kunnassa.

Media 
Nurmijärven uutisia julkaistaan Aamupostissa, joka on Nurmijärven, Hyvinkään, Hausjärven, Lopen ja Riihimäen yhteinen paikallislehti. Nurmijärvellä jaetaan myös Viikkouutiset-ilmaisjakelulehteä.

Kulttuuri 

Nurmijärven nimikkolintu on palokärki (Dryocopus martinus), nimikkoeläin mäyrä (Meles meles) ja nimikkokasvi kivikkoalvejuuri (Dryopteris filix-mas).

Palojoen kylässä on vuodesta 1953 lähtien vietetty Taaborinvuoren Kivi-juhlia Aleksis Kiven kunniaksi. Ensimmäinen juhla järjestettiin teatterinjohtaja Vilho Siivolan aloitteesta. Taaborinvuorella on myös kesäteatteri ja museoalue.

Lepsämällä toimii Teatteri Kvartetti.

Muutaman kilometrin päässä kirkonkylästä, Helsinki-Hämeenlinna -moottoritien ja vanhan kolmostien välissä, sijaitsee vuonna 2001 valmistunut tanssihalli Ruusulinna.

Kristinusko 
Nurmijärvellä on kolme evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluvaa kirkkorakennusta. Vanhin niistä on Nurmijärven kirkko, joka on vuonna 1793 valmistunut puukirkko Nurmijärven kirkonkylässä. Muut evankelis-luterilaiset kirkot ovat Rajamäen kirkko ja Klaukkalan kirkko. Lisäksi Nurmijärvellä on helluntaiseurakunnan kirkkorakennus. Klaukkalassa sijaitsee ortodoksinen Pyhän Nektarios Eginalaisen kirkko. Nurmijärvellä sijaitsee kaksi hautausmaata: Nurmijärven hautausmaa ja Rajamäen hautausmaa.

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Nurmijärvi kuuluu yhteen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntaan, joka on Nurmijärven seurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Nurmijärven alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.

Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Nurmijärvellä toimii Nurmijärven helluntaiseurakunta.

Ruokakulttuuri 
Nurmijärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla paakelssit rusinasopan kera, palvipaisti, marjakräämi ja sokkeroloora eli imelletty perunalaatikko.

Ystävyyskunnat 
 Lilla Edet, Ruotsi
 Rapla, Viro

Katso myös 
 Luettelo Nurmijärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla

 Nurmijärven kunnan kotisivut
 Tilastokeskus - Nurmijärven avainluvut
 Nurmijärven keskustelufoorumi 
 Rajamäen kyläyhdistyksen kotisivut
 Kiljavan Opisto
 Humanistinen ammattikorkeakoulu Nurmijärven yksikkö 
 Kivi-juhlat
 Ylen Elävä arkisto: Nurmijärvi – pitäjä metropolin reunalla

Seulonnan keskeiset artikkelit