Quichén kieli

Quiché (omakielinen nimi: k'iche) on mayakieliin kuuluva Guatemalan quiché-alkuperäiskansan puhuma kieli. Vuonna 2009 quichéllä arvioitiin olevan 1,9 milj. puhujaa. Kielen lähimmät sukulaiskielet ovat mm. achi ja kekchí. Quiché luokitellaan uhanalaiseksi..

Guatemalassa quiche on tunnustettu kansalliskieleksi, mutta se ei ole virallinen kieli.

Levinneisyys 

Quichén kielialue kattaa suurimman osan Guatemalan ylängöstä etenkin Quichén departementissa, mutta myös Totonicapánissa, Sololássa ja Quetzaltenangossa. Guatemalassa quiché on puhutuin alkuperäiskieli; se on myös yksi puhutuimmista intiaanikielistä. Joitakin syrjäseutuja lukuun ottamatta useimmat quichén puhujat taitavat myös espanjaa enemmän tai vähemmän.

Kieli jakautuu useisiin toisistaan poikkeaviin murteisiin, joita monet kielitieteilijät pitävät erillisinä kielinä. Murteista keskiquichélla on eniten puhujia ja sitä käytetään myös alueen kouluissa sekä mediassa. Muita merkittäviä murteita ovat läntinen keskiquiché, san-andrés-quiché, joyabaj-quiché, itäquiché, nahualá-quiché ja cunén-quiché. Vaikka kielellä ei ole Guatemalassa virallista asemaa, sitä opetetaan monissa kouluissa ja puhutaan radiossa. Toistaiseksi vain harvat ihmiset kykenevät lukemaan quichéa, sillä SILin tietojen mukaan vain 20 000 (noin prosentti kielen puhujista) osaa lukea kieltä hyvin ja toiset 20 000 jonkin verran. Quichéintiaanit käyttävätkin kirjakielenään espanjaa.

Vuoden 2002 väestönlaskennassa 890 596 ihmistä (8,7 %) ilmoitti quichén äidinkielekseen; 1 270 953 (11,3 %) ilmoitti olevansa etnisesti quichéintiaaneja. SIL International puolestaan määrittelee pelkästään keskiquichélle 1,9 miljoonaa puhujaa; yhdessä muiden, pienempien murteiden kanssa kielen puhujamäärä olisi tällöin selvästi yli kaksi miljoonaa.

Kirjalliset perinteet 
Tunnetuin quichén kielellä (tosin latinalaisin kirjaimin) kirjoitettu teos on quichéintiaanien kansalliseepos Popol Vuh, jonka nimi nykyisen oikeinkirjoituksen mukaan olisi Popol Wuj. Ennen espanjalaisvalloitusta kieltä kirjoitettiin mayojen kirjoitusjärjestelmällä.

Nykyisin kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin quichéksi vuonna 1995.

Fonologia

Vokaalit 

Kaikki vokaalit voivat esiintyä sekä lyhyinä että pitkinä.

Lähde:

Konsonantit 

Lähde:

Oikeinkirjoitus 
Siirtomaakaudelta pitkälle 1900-luvulle kaikissa mayakielissä käytettiin vaihtelevia, espanjan oikeinkirjoitukseen pohjautuvia kirjoitusasuja. Myös Isä Ximénez käytti Popol Wujissa espanjalaista ortografiaa. Vasta muutama vuosi sitten Guatemalassa luotiin yleinen mayakielten kirjoitusstandardi, jonka asetti ALMG (Academia de las Lenguas Mayas de Guatemala). Tämä oikeinkirjoitus muistuttaa eräiltä osin (esim. kirjainten k ja q äänneasu sekä ejektiiviä merkitsevä apostrofi ’) Etelä-Amerikassa puhuttavien ketšuan ja aimaran oikeinkirjoitusta.

Kielioppi 
Quichén perussanajärjestys on VOS. Muiden mayakielten tavoin quiché hyödyntää runsaasti erilaisia partikkeleita. Quiché on ergatiivikieli..

Erityistä 
Vaikka useimmissa kielissä ja kulttuureissa aikuiset korottavat äänensävyään puhuessaan pienille lapsille, quichén puhujien äänenkorkeus laskee näissä tapauksissa. Syynä tähän on se tosiseikka, että quichéjen keskuudessa korkeampaa äänensävyä käytetään pääasiassa silloin, kun puhutaan korkeammassa asemassa oleville ihmisille. Perimmäistä syytä tällaiseen käyttäytymiseen ei tiedetä.

Nahualá-quiché 
Quichén nahualá-murteelle on ominaista joidenkin kantamayasta periytyvien erityisominaisuuksien säilyttäminen. Näihin kuuluu mm. viiden pitkän (aa, ee, ii, oo, uu) ja viiden lyhyen (a, e, i, o, u) vokaalin erottaminen toisistaan; tällä ääntämyksellä kielen nimi olisi K‘ichee‘ eikä K‘iche‘. Lisäksi nahualássa on foneemit [h] ja [N], joita tosin käytetään ainoastaan sanan lopussa tavallisesti lyhyiden vokaalien jälkeen. [N]-foneemi esiintyy kuitenkin vain muutamassa sanassa.

Lähteet 

Mayakielet
Guatemalan kielet