joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Vinícius Júnior

Vinícius José Paixão de Oliveira Júnior (s. 12. heinäkuuta 2000 São Gonçalo, Rio de Janeiron osavaltio) on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa Primera Divisiónissa pelaavaa Real Madridia. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.

Seurajoukkueura

Flamengo
Vinícius Júnior teki ensiesiintymisensä Flamengon edustusjoukkueessa 13. toukokuuta 2017 ottelussa Atlético Mineiroa vastaan. Tästä kaksi päivää myöhemmin hän allekirjoitti seuran kanssa vuoteen 2022 asti ulottuvan sopimuksen, johon kirjattiin 45 miljoonan euron ulosostopykälä.

Vinícius Júnior teki ensimmäisen maalinsa ammattilaisurallaan 10. elokuuta 2017 Copa Sudamericanan toisen kierroksen toisessa osaottelussa Palestinoa vastaan. Flamengo voitti ottelun numeroin 5–0 ja koko otteluparin yhteismaalein 10–2. Ensimmäiset maalinsa maan pääsarjassa hän teki 19. elokuuta 2017 pelatussa kotiottelussa Atlético Goianiensea vastaan.

Real Madrid
23. toukokuuta 2017 Vinícius Júniorin siirtyminen espanjalaisseura Real Madridiin vahvistettiin. Sopimus allekirjoitettiin 12. heinäkuuta 2018 pelaajan täyttäessä 18 vuotta. Pelaajasta maksettiin arvioiden mukaan 46 miljoonan euron siirtokorvaus. 20. heinäkuuta 2018 Vinícius Júnior esiteltiin virallisesti Real Madridin pelaajana.

Tilastot 
Päivitetty 29. kesäkuuta 2022. 

1Kansainvälisissä kilpailuissa on huomioitu Copa Sudamericana ja Copa Libertadores.2Muissa kilpailuissa on huomioitu Primeira Liga do Brasil ja Campeonato Carioca.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Vinícius Júniorin tilastot Soccerway-sivustolla 

Brasilialaiset jalkapalloilijat
Vuonna 2000 syntyneet
Elävät henkilöt
L’One

Levan Gorozia (, ) tunnetaan paremmin nimellä L’One, on georgialais-venäläinen räppäri, joka tunnetaan WDKTZ-duon perustajajäsenenä sekä aloittamastaan levy-yhtiöstä nimeltään Black Star Inc. L’Onella on oma vaatemallisto Cosmokot, jota valmistetaan tuotemerkillä Black Star Wear.

Elämäkerta 
Levan Gorozia syntyi Krasnojarskissa 9. lokakuuta vuonna 1985. Teini-ikäisenä hän muutti Jakutskiin, jossa hän aloitti uransa muusikkona. Levan pelasi koripalloa Jakutian maajoukkueessa, mutta saatuaan polvivamman hänen oli pakko lopettaa, ja hän päätti keskittyä kokonaan rap-musiikkiin.

Jakutskissa L’Onea pidettiin julkisuuden henkilönä ja hän työskentelikin niin radio- että TV-alalla.Hänen debyyttialbuminsa julkaisun jälkeen vuonna 2005, Levan muutti Moskovaan yhdessä ystävänsä Nelin kanssa, jossa he muodostivat hip hop-ryhmän nimeltä Marselle.

Debyyttialbumillaan ja kappaleellaan Moskova (Москва), Marselle tuli kuuluisaksi koko Venäjällä ja matkusti ympäri maata saaden kansallista tunnustusta. Heidän kappaleensa Moskova pysyi Next Fm -listan kärjessä 32 viikkoa.

Vuonna 2008 L’one osallistui BiTVa-TV-ohjelmaan (БиТВа за респект), jossa hän julkaisi ensimmäisen mixtapensa Mars FM:n. Ohjelmassa katsojat saavat nähdä kappaleiden äänitysprosessin. Myöhemmin samana vuonna hän julkaisi albumin nimeltä Mars, jossa oli mukana artisteja, kuten Teona Dolnikova, Dza-Dze, Sasha Legend, sekä Knara ja Basta.

Vuonna 2009 hän julkaisi juhlakokoelman Phlatline in da building levy-yhtiönsä viisivuotispäivän kunniaksi. Mukana levyllä oli myös uusia kappaleita Marsellelta. Albumin lisäksi kappaleille Marselle i ST (Marselle ja ST) ja V Tvojem Dome (Sinun talossasi).

Vuonna 2010 hän julkaisi toisen mixtapensa nimeltään L.

Diskografia

Albumit

Singlet 
 ”Автолюбитель” (2015, ”Autoilija”)
 ”С самых низов” (2016, ”Aloittaa pohjalta”)

Aiheesta muualla 
 Virallinen VKontakte-sivu

Vuonna 1985 syntyneet
Juutalaiset hip hop -artistit
Elävät henkilöt
Koivujärvi (järvi Kiuruvedellä)

Koivujärvi  on Pohjois-Savossa Kiuruvedellä, Pielavedellä ja vähän Keiteleelläkin sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Koivujärven pinta-ala on 2610 hehtaaria eli 26,1 km². Se on 14,6 kilometriä pitkä ja 6,4 kilometriä leveä. Sen selkä on laaja, mutta sen yhtenäisyyttä rikkoo suuret hajallaan olevat saaret. Saarten pohjoispuolella aukeaa Nurmiluodonselkä ja etelässä jää Teponniemen kolme kilometrisen niemen eteen Syvänselkä. Teponniemen ja saarten taakse jää Pienivesi, joka on alle 5 kilometriä pitkä ja 3 kilometriä leveä. Järven kaakkoispäässä järvi muuttuu sokkeloiseksi ja parikilometrisen Kattilasalmen takaa aukeaa Koulunjärvi, josta Koivujärven laskujoki Koivujoki saa alkunsa.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 80,9 miljoonaa m³ eli 0,08 km³. Järven keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 16 metriä. Syvin kohta sijaitsee Syvänsaaren ja Heinäsalmenniemen välissä. Järvessä on laskettu olevan 207 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 289 ha, mikä on noin 10 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 29 on yli hehtaarin suurisia, 169 yli aarin ja loput 9 ovat alle aarin kokoisia. Suurimmat saaret ovat (suluissa saaren pituus) Huutsaari (1,3 km), Syvänsaari (1,3 km), Vuohensaari (850 m), Kaijansaari (1,6 km), Muurainsaari (800 m), Elosaari (850 m) ja Lehtosaari (550 m). Järven rantaviivan pituus on 130,8 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 64,3 kilometriä.

Kiuruveden ja Pielaveden välinen raja ylittää järven niin, että suurempi osa jää Kiuruvedelle.  Teponniemen lounaispuolen taakse jää Pienivesi, jonka lyhyt osuus rannasta kuuluu Keiteleelle.  Pohjoisrannassa sijaitsee Koivujärven ja Tikkasenperän kylät, jotka kuuluvat Kiuruvedelle. Etelärannalla sijaitsevat Pielavedelle kuuluvat Kalttosten ja Koivujärven (toinen) kylät.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalamminreitin valuma-alueella (14.7) Koivujärven valuma-alueeseen (14.75), jonka Koivujärven–Kolunjärven alueeseen (14.753) järvi kuuluu. Järvi on vesistönsä latvajärviä. Siihen laskevat Kylmälahteen pienet Haahkarinjoki ja Tikkasenjoki. Niiden valuma-alueet ovat pienet. Kattilansalmi ja Koulunjärvestä kaakkon työntyvä lahti Pieni-Kolu ovat reittinä Koivujokeen tuleville vesille. Koivujoki laskee Ruukinlampeen, joka on sille hetken suvantona, ja jatkaa eteenpäin laskien Pielaveden Hirvenselkään.

Lähteet 

Koivujärven valuma-alue
Kiuruveden järvet
Pielaveden järvet
Keiteleen järvet
Kuurikanjärvi

Kuurikanjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kuurikan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee tiheästi ojitetulla Murronsuolla Kuurikassa. Se muodostuu kahdesta järvialtaasta, joita yhdistää keskellä sijaitseva 100-metrinen ruohottunut kapeikko. Sen pinta-ala on 33 ha ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja rannat ovat kokonaan suota. Järvi on asumaton lukuun ottamatta koillispään mökkiä.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,6 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia sekä Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki. Sen laskujoki on Haarajoki, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Matkari

Matkari  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on osa Tevännin länsipuolen suoaluetta. Järven pinta-ala on 12,3 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Rannat ovat kokonaan suota ja se on autio. Järvelle ei johda tietä.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia sekä Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki. Sen laskujoki on Haarajoki, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Tevänti (Hämeenlinna)

Tevänti  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kostilan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on metsäjärvi, jota reunustavat ojitetut suot, harjunrinteet ja matalat metsämaat. Se sijaitsee Lammin kirkolta  kahdeksan kilometriä koilliseen. Sen pinta-ala on 194 ha ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 12,0 kilometriä ja järven ranta polveilee luoden paljon pieniä niemiä ja lahdelmia. Saaria on neljä, joista suurimmat ovat Suutarinsaari ja Selkäsaaret. Rannoilla on runsaasti vapaa-ajan asutusta ja järvelle johtaa tie Kostilan kautta Lammin taajamasta.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia ja Avijärven laskuoja. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki laskee ensin Kuurikanjärveen, ja jatkaa sitten Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Lahijärvi

Lahijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on osa Tevännin länsipuolen suoaluetta. Sen pinta-ala on 13,9 ha ja se on 650 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia. Sen laskujoki on suo-oja Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki jatkaa Kuurikanjärven jälkeen Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Avijärvi (Hämeenlinna)

Avijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee Tevännin länsipuolella. Sen pinta-ala on 8,4 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Se on autio ja sen eteläpuolelta kulkee metsäautotie.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,1 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Lahijärveen ja se vastaavasti Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki laskee ensin Kuurikanjärveen, ja jatkaa sitten Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Ahvenjärvi (Hämeenlinna)

Ahvenjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on suorantainen ja autio. Sen pinta-ala on 3,0 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä. Järven ympäri kiertää metsäautotie.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,3 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Avijärven kautta Lahijärveen joka vuorostaan laskee Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki, virtaa Kuurikanjärven jälkeen Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Oksjärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

Oksjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee loivassa painanteessa aivan Tevännin vieressä. Sen pinta-ala on 13,9 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ojitettua suota. Se on autio ja järven lähistölle johtaa metsäautotie.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,5 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Teväntiin, joka vuorostaan laskee Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki, virtaa Kuurikanjärven jälkeen Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Kaarttanen

Kaarttanen  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  Iso-Evon kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee mäen takana suolla. Sen pinta-ala on 2,2 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja kaikki rannat ovat suomaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,8 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Oksjärveen, joka vuorostaan laskee Teväntiin.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Kalliojärvi (Hämeenlinna, Iso-Evo)

Kalliojärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  Iso-Evon kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on kahden mäen väliin jäänyt lampimainen metsäjärvi. Sen pinta-ala on 2,8 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsämaata. Lounaisranta on melko jyrkkärinteistä ja sinne on rakennettu kolme järven neljästä mökistä. Järvelle johtaa tiet Evon suunnalta.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,6 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Kaarttaseen ja sitten Oksjärveen, joka vuorostaan laskee Teväntiin.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Vennajärvi (Hämeenlinna)

Vennajärvi  tai myös Vennäjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  Iso-Evon kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on kooltaan mielettävissä lammeksi. Sen pinta-ala on 1,0 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja rannat ovat ojitettua suota. Se on autio eikä sinne johda tietä.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,7 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Kalliojärven, Kaarttasen ja Oksjärven kautta Teväntiin.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Vähä Koukkujärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

Vähä Koukkujärvi , joka kirjoitetaan myös Vähä-Koukkujärvi , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on metsäjärvi, jossa on lounaaseen työntyvä erillinen lahti. Sen pinta-ala on 5,8 ha ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsämaata ja suota. Luoteisrannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tiet Evon suunnalta.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,9 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Oksjärven suuntaan, mutta oja on kartalla lyhyt. Oksjärvi laskee vuorostaan Teväntiin.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Iso Koukkujärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

Iso Koukkujärvi , joka kirjoitetaan myös Iso-Koukkujärvi , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on kapea ja koukun muotoinen metsäjärvi. Sen pinta-ala on 7,9 ha ja se on 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääsääntöisesti suota. Sen rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Evon suunnalta.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,6 metriä mpy. Siihen laskee ympäröivältä suolta johdettuja suo-ojia. Järvi laskee suo-ojia myöten todennäköisesti Teväntiin.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Paskojärvi (Hämeenlinna)

Paskojärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  Ylänneen kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee pienellä Pentinsuolla Kostilan länsipuolella. Sen pinta-ala on 1,6 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Se on autio, mutta sinne johtaa vanhat tiet Ylännen puolelta.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,7 metriä mpy. Järvi laskee omaa ojaa myöten ja yhtyy Haarjokeen Kostilan eteläpuolella. Haarajoki laskee vuorostaan Pääjärveen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Kuusjärvi (Hämeenlinna)

Kuusjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kostilan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 2,4 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee ojitetun suon sisällä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja se on autio. Sen itäpuolelle sijaitsevalle mäelle tulee metsäautotie Elkkilän ja Ronnin yhdistävältä tieltä.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,9 metriä mpy. Ympäröivän suon ojat on johdettu järveen. Järvestä lähtevä laskuoja on kaitettu pohjoissuuntaan, jossa se kääntyy maaston mukaan Isokorpeen, jossa se yhtyy Isojokeen. Isojoki yhtyy Elkkilässä Mustajokeen, joka laskee Pääjärveen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Kämpjärvi

Kämpjärvi  tai Kukkarjärvi  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Selkämaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 1,0 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on pieni metsäjärvi aivan seututie 317 vieressä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja puolet rannoista ovat suota. Järven ympäristössä on kiinteää asutusta ja pari vapaa-ajan asuntoa.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,9 metriä mpy. Järvestä laskee Kukkaroja, joka yhtyy peltoaukealla Koskurinjokeen, jonka nimi on alempana Vähäjoki ennen yhtymistään Isojokeen. Sen jälkeen sitä kutsutaan Mustajoeksi, joka laskee Pääjärveen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Asikkalan järvet
Likoset

Likoset  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Viitailan kylän lähellä sijaitseva lampi. Lähistöllä on kolme lampea, joista suurin on Likoset.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,3 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee harjualueella ja lampien välistä vaikuttaisi kulkevan harjun harjanne. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Etelässä mäen päällä sijaitsee kaksi maataloa ja lännessä vastaavasti vapaa-ajan asunto.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,3 metriä mpy. Lampeen ei ole johdettu ojia, mutta siihen on kaivettu laskuoja. Se alkaa Koskurinjokena, mutta muuttuu Vähäjoeksi, joka yhdyttyään Isojokeen, jatkaa se Mustajokena laskien Pääjärveen.

Historiaa 
Vuoden 1965 peruskartassa lammella ei ollut vielä laskuojaa, mutta seuraavassa vuoden 1984 kartassa oli pelto-oja kaivettu lammen läheisyyteen asti. Viimeisen kartan jälkeen on oja yhdistetty lampeen ja lammen viereen on ilmestynyt mökki.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Asikkalan järvet
Haukijärvi (Asikkala, Kurhila)

Haukijärvi  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Kurhilan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 2,2 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsässä moreenimäkien välissä suolla, jota on ojitettu. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Järvi on autio eikä sinne johda teitä.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,3 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän suo-ojaa, joista yksi toimii sen laskuojana. Laskuoja yhtyy Haikansuolla ojaverkostoon, mutta siitä eteenpäin on vesien kulkeutumisesta vaikea sanoa mitään.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Asikkalan järvet
Viipsjärvi

Viipsjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 20 ha ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee metsämaastossa Kostilan ja Ylännen pohjoispuolella. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja rannat ovat puoliksi suota ja metsää. Järven kaakkoispuolella sijaitsee maatila ja rannoille on rakennettu 11 vapaa-ajan asuntoa.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,4 metriä mpy. Järveen on johdettu viereisen suon ojia ja siihen johdetaan myös pohjoisesta Hirvisuon kuivatusvesiä. Pohjoisesta tulee myös Ahveniston laskuoja. Järven laskuoja alkaa maatilan kohdalla etelärannasta ja se juoksee osittain suoraksi kaivettuna Viipsijokena Suhankoon, jossa se yhtyy Arrajokeen. Tämän nimi muuttuu Ylänneellä Isojoeksi ja laskiessaan Pääjärveen, se on nimeltään Mustajoki.

Historiaa 
Vuoden 1965 peruskartassa Viipsijoki oli vielä luonnontilassaan. Sen jälkeen se on perattu ojaksi, kun metsiä ja soita on ojitettu.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Ahvenisto (Hämeenlinna, Raittinsaari)

Ahvenisto  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Raittinsaaren kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 6,1 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee matsäalueella moreenimäkien välissä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja puolet rannoista ovat suota ja loput metsämaata. Lampi on autio, mutta sen etelärantaan kulkee kaksi metsäautotietä.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 161,4 metriä mpy. Lampeen on johdettu ympäröiviltä soilta kuivatusvesiä. Sen laskuoja lähtee lounaisrannasta ja se laskee 1,3 kilometrin jälkeen Viipsjärveen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Möläkkä

Möläkkä  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Raittinsaaren kylän lähellä sijaitseva lampi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen .

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 0,7 ha ja se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Tullinkankaalla Selkjärven itäpuolella. Sen rantaviivan pituus on 300 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsää. Lampi on autio ja sen pohjoispuolelta kulkee yhdystie 14112.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 160,7 metriä mpy. Suolle on kaivettu muutama oja, joista kolme on johdettu lampeen. Yksi ojista toimii laskuojana, joka virtaa aluksi itään ja yhtyy pian Arranjokeen, joka päättyy lopulta Pääjärveen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Evon retkeilyalue
Niemisjärvi (Asikkala)

Niemisjärvi  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 2,3 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen keskellä suoalueella aivan Ränskälänojan vieressä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä Yli puolet rannasta on suota, mutta itärannassa järveen viettää mäen rinne. Siellä kulkee metsäautotie. Järvi on autio eikä rantaan johda tietä.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,5 metriä mpy. Ympäröivältä suolta on johdettu suon kuivatusojia järveen ja järven luontainen laskuoja on vain 40 metriä pitkä. Se yhtyy Ränskälänojaan, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Asikkalan järvet
Alempi Rajajärvi

Alempi Rajajärvi  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järven länsiranta kuuluu Evon retkeilyalueeseen .

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 2,8 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on Ränskälänojan läpivirtausjärvi, johon laskee läheltä myös Alinen Kaakkolammi ja sen kautta vuorostaan Ylinen Kaakkolammi. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsämaata. Järvi on autio, mutta sen vierestä kulkee tie, joka seuraa Ränskälänojaa.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,2 metriä mpy. Ränskälänoja virtaa järven läpi, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Asikkalan järvet
Lammin järvet
Evon retkeilyalue
Rajajärvet

Rajajärvet  eli myös Ylinen Rajajärvi  on Päijät-Hämeessä Asikkalan ja Hämeenlinnan rajalla sijaitseva lampi. Nimitys viittaa yksittäiseen järveen, mutta paikalla on nykyään kolmen lammen sarja. Järvien länsirannat kuuluvat Evon retkeilyalueeseen .

Maantietoa 
Kolmesta lammesta alimman ja suurimman pinta-ala on 1,2 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueen keskellä kahden mäen välisessä laaksossa. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat metsämaata. Lammen länsirantaa viistää Ränskälänojaa seuraileva tie, josta poikkeaa itään metsäautotie. Tämän tien varressa sijaitsee vapaa-ajan asunto. Ränskälänojaa seuraa myös Asikkalan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja. Länsirannat ovat luonnonsuojelualuetta.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 151,5 metriä mpy. Ränskälänoja on järven läpivirtausjoki, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Asikkalan järvet
Lammin järvet
Evon retkeilyalue
Ruuttanajärvi (Hämeenlinna, Sudenpesänkangas)

Ruuttanajärvi  eli myös Ruutanajärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueen Sudenpesänkankaan luonnonsuojelualueeseen .

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 0,9 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen keskellä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja se on autio. Järvelle ei johda tietä ja se sijaitsee luonnonsuojelualueella. Viereinen Karhujärvi sijaitsee vedenjakajan toisella puolella.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,7 metriä mpy. Järvestä lähtee koilliseen laskuoja, joka pienen lammikon läpi virrattuaan yhtyy Ränskälänojaan. Se toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Evon retkeilyalue
Tervajärvi (Asikkala, Niinistö)

Tervajärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on muodoltaan kolmiosainen. Sen eteläosa on laajin, keskiosa jää kapean salmen taakse ja on pienempi, ja pohjoisin osa on lammikkomainen laajennus. Sen pinta-ala on 5,6 ha ja se on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen keskellä. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä, ja rannat ovat puoleksi soistunutta ja puoliksi kuivaa metsämaata. Pohjoisosan rannat ja lounaisrannat kuuluvat luonnonsuojelualueeseen. Järven eteläosassa on kaksi vapaa-ajan asuntoa, ja niille johtaa tiet Ränskälänojaa seuraavalta tieltä.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 160,2 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja yhtyy Ränskälänojaan Rajajärvien yläpuolella. Se on  samalla Asikkalan ja Hämeenlinnan välinen kunnan rajajoki. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Asikkalan järvet
Palomaanjärvi (Hollola)

Palomaanjärvi  on Päijät-Hämeessä Hollolassa Palomaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee Palomaalla moreenimäkien kainalossa. Sen pinta-ala on 3,0 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Järven metsäsaareketta ympäröi monella suunnalla peltomaat ja siinä sijaitsee useita maatiloja. Niiden lähettyvillä on myös vapaa-ajan asuntoja, joista viisi on rannan tuntumassa. palomaalle johtaa neljästä suunnasta tiet.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,9 metriä mpy. Järven vieressä sijaitsee pienempi Vähäjärvi, jonka vedenpinta on lähes kaksi metriä korkeammalla. Kummastakaan järvestä ei lähde laskuojia, mutta ne luetaan kuitenkin Luhdanjoen alueeseen.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Hämeenkosken järvet
Vähäjärvi (Hollola)

Vähäjärvi  on Päijät-Hämeessä Hollolassa Palomaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 1,3 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Se sijaitsee moreenimäen kainalossa Palomaanjärven länsipuolella. Sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, mutta järven lähiympäristössä on muutama maatila ja niille tulevat tiet.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,6 metriä mpy, mikä on lähes kaksi metriä korkeammalla kuin Palomaanjärvessä.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Hämeenkosken järvet
Valkjärvi (Kärkölä)

Valkjärvi  on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Kärkölän taajaman lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee peltojen keskellä ja se on pyöreän muotoinen. Sen pinta-ala on 143 ha ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa alavaa peltorantaa. Länsirannalla on kuitenkin Himmankallio, joka kohoaa jyrkkänä vedestä 25 metrin korkeuteen. Myös etelärannalla oleva Teerimäki pistää silmään 15 metrin korkeudella. Kantatie 54, joka on seurannut Riihimäki–Lahti-rataa, ohittaa järven kaakkoisrannat ja jättää vielä Kärkölän taajaman asuinalueet tien toiselle puolelle. Järven koillisrannassa sijaitsee kurssikeskus.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Valkojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,4 metriä mpy. Järveen laskee useita ojia. Yksi tuo etelästä Luutasuolta suon kuivatusvesiä. Huhtaoja ja Pyhäoja laskevat järveen yhteistä uomaa pitkin. Pyhäoja tuo taajama-alueen hulevesiä ja Isosuon länsipuolen pelto-ojien kuivatusvesiä. Huhtoja on pelto-oja, joka laskettelee eteläpuolen pelloilta. Järven laskuoja Valkoja yhtyy Teuronjokeen taajaman lähellä ja sen luusuassa sijaitsee pato.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Valkojärvi”. Järvi oli tuolloin metsäjärvi, jonka etelärannassa sijaitsi Termusniemen ja länsirannalla Valkojärven talot sekä järven ympäristössä muutama torppa. Järveen laskeviin puroihin oli raivattu niittymaita.

Vuoden 1964 peruskartassa näkyy jo laskuojan pato. Seuraavassa kartassa vuodelta 1979 näkyy myös kantatie 54.

Lähteet 

 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Kärkölän järvet
Hähkäjärvi

Hähkäjärvi  on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Kärkölän keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee Kärkölän keskustaajaman kainalossa Santamäen harjun pohjoispuolella. Sen pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja rannat ovat soistunutta tai kuivaa metsämaata. Järven etelärannoille on rakennettu asuinkiinteistöjä ja pohjoisrannan läheisyyteen asuinalue. Järven länsipuolella sijaitsee Koskisen tehtaat, joiden käyttöön on rakennettu järven rantaan viisi vesiallasta. Rantaa käytetään myös varastoalueena. Taajama-alue sulkee järven sisäänsä muualla paitsi eteläisen harjun suunnalla. Riihimäki-Lahti-rata ohittaa järven pohjoispuolelta, missä sijaitsee myös ratapiha.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Valkojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy ja siihen laskee vain yksi oja. Järven laskuoja lähtee itärannasta ja kulkee taajama-alueella yhtyen lopulta Pyhäjokeen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Hähkjärvi”. Luoteisrannassa sijaitsi torppa ja itärannalla kaksi taloa.

Vuoden 1964 peruskartassa järven länsipuolella kulki vielä harjujakson harjanne. Tehdasalue sijaitsi sen koillispuolella. Ranta oli tuolloin suota ja etelärannoilla viljeltiin vielä peltopalstoja. Taajama-alue alkoi levitä teiden järvenpuoleiselle alueelle. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa harjua oli tasoitettu laajentuneen tehtaan alta ja järveä piersi pistorata Santamäen hiekkakuopalle. Vuoden 1988 kartassa huomaa, kuinka maata on viety järveen kasvattamaan varastoaluetta.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Kärkölän järvet
Sirkkojärvi

Sirkkojärvi  eli myös Sirkkajärvi  on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Kärkölän keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee laajalla Sirkkosuolla, jonka keskellä se on. Sen pinta-ala on 4,9 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Suo kuuluu nykyään luonnonsuojelualueeseen.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Valkojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,4 metriä mpy. Järvellä ei ole laskuojaa, mutta suolla on ja sillä säädellään järvenkin vedenpinnankorkeutta.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Sirholampi”. Se sijaitsi laajan suon keskellä ja suon louteispäässä sijaitsi torppa. Muita tiloja ei silloin ollut suon lähellä. Suon itäpuolelta kulki tie Kärkölän kylään.

Vuoden 1964 peruskartassa järven nimi oli Sirkkajärvi. Kärkölään johtavan tien varrella sijaitsi lähimmät kiinteistöt. Suon reunalle Kesantomäelle oli perustettu kaatopaikka, jonka reunaa seuraavan ojan vedet johdettiin järveen. Suon länsireunassa olevaan ojaan on johdettu suolle kaivetun ojan vedet.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Kärkölän järvet
Fellow Finance

Fellow Finance Oyj on välitetyn rahoituksen määrällä mitattuna Pohjoismaiden suurin joukkorahoitus- ja vertaislainapalvelu. Fellow Finance on verkossa sijaitseva markkinapaikka, joka yhdistää rahoitusta hakevat yksityishenkilöt ja yritykset korkotuottoa etsiviin sijoittajiin. Yhtiö on listattuna Helsingin pörssin First North Growth Market Finland -markkinapaikalle ja sen suurimmat omistajat ovat perustajajäsenet sekä finanssiryhmä Taaleri.

Historia 
Fellow Finance perustettiin vuonna 2013 ja palvelu avautui yksityishenkilöille 2014. Fellow Financen perustivat Jouni Hintikka, Teemu Nyholm ja sijoittajana Harri Tilev. Taalerista tuli toukokuussa 2015 Fellow Financen osaomistaja ja Taalerin omistamasta rahoitusyhtiö Lainaamosta tuli puolestaan Fellow Financen kokonaan omistama tytäryritys. Kesäkuun 2015 yhtiökokouksen päätöksellä Fellow Finance muutti yhtiömuotonsa julkiseksi osakeyhtiöksi.

Fellow Finance on muiden vertaislainayritysten kanssa perustanut maaliskuussa 2016 Vertaislainayhdistys ry:n, jonka tavoitteena on kehittää alan käytäntöjä ja lisätä tietoisuutta vertaislainaamisesta sekä edistää yhteiskunnallista keskustelua asiasta. Syyskuussa 2016 Fellow Finance avasi joukkorahoituspalvelun suomalaisille pk-yrityksille.

Fellow Finance lanseerasi elokuussa 2017 sijoittajille uuden lyhytaikaisen sijoitustuotteen, suomalaisten yritysten myyntisaamiset. Syyskuussa 2017 yhtiö avasi vertaislainapalvelunsa Saksassa. Finanssivalvonta myönsi maksulaitoksen toimiluvan joulukuussa 2017 Fellow Finance Oyj:lle ensimmäisenä joukkorahoitus- ja vertaislainapalveluja tarjoavana yhtiönä. Kesäkuussa 2018 Fellow Finance laajentui Ruotsin kuluttajalainamarkkinoille Lokakuussa 2018 Fellow Finance listautui Helsingin pörssin First North Growth Market Finland -kauppapaikalle. Listautumisannissa yhtiö keräsi sijoittajilta 20 milj. euroa yhtiön osakekannan arvon noustessa listautumisannissa 45 milj. euroon (ennen annista saatavia varoja). Tammikuussa 2019 yhtiö avasi markkinapaikkansa Tanskassa

Liiketoiminta 
Vuoden 2020 lopussa yhtiön markkinapaikalle on rekisteröitynyt yli 17 000 sijoittajaa, jotka ovat lainanneet palvelussa yli 690 milj. euroa yli 900 000 lainanhakijalle. Fellow Finance on euroalueella ainoa joukkorahoituspalvelu, jonka kautta sekä yksityishenkilöt että yritykset voivat saman käyttöjärjestelmän kautta hakea markkinaehtoista rahoitusta suoraan laajalta joukolta sijoittajia. Yhtiö palvelee sijoittajia globaalisti tarjoten mahdollisuuden kenelle tahansa sijoittaa viiden eri maan vertaislainoihin sekä yritysten joukkorahoituslainoihin.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Fellow Finance

Suomen finanssipalveluyhtiöt
Middle

Middle () on yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, jonka ovat luoneet Eileen Heisler ja DeAnn Heline. Sarjasta on tuotettu yhdeksän tuotantokautta. Suomessa sarjaa esittää MTV3.

ABC vahvisti tammikuussa 2017 Middlen yhdeksännen tuotantokauden tuotannon. Yhdeksäs kausi jäi sarjan viimeiseksi ja sarjan viimeinen jakso esitettiin Yhdysvalloissa 22. toukokuuta 2018. 
 
Sarjassa seurataan Heckin perheen hektistä elämää. Keski-ikää lähestyvät perheen äiti Frankie ja isä Mike saavat olla jatkuvasti huolehtimassa jälkikasvustaan Axl'stä, Suesta sekä Brickistä, joiden elämästä ei vauhtia ja kommelluksia puutu.

Päänäyttelijät

Lähteet 

Yhdysvaltalaiset komediasarjat
Tilannekomediat
2000-vuosikymmenen televisiosarjat
2010-luvun televisiosarjat
ABC:n televisio-ohjelmat
ONUKA

ONUKA on ukrainalainen elektro-folk-yhtye. Sen perustivat vuonna 2013 ukrainalaiset muusikot Eugene Filatov ja Nata Žyžtšenko. Muut ryhmän jäsenet ovat Daryna Sert (kosketinsoittaja ja taustalaulaja), Marija Sorokina (perkussionisti) ja Jevhen Jovenko (banduristi). Bändin soittamiin soittimiin kuuluvat erilaiset elektroniset rummut, pasuuna, käyrätorvi, sekä ukrainalaiset kansansoittimet, kuten bandura ja sopilka. ONUKA esiintyi vuoden 2017 Eurovision laulukilpailujen finaalin väliaikanumerona.

Historia 
Ukrainankielinen sana Onuka tarkoittaa käännettynä "tyttärentytär", mikä on kunnianosoitus laulaja Žyžtšenkon isoisälle, joka on tunnettu kansansoitinten valmistaja Oleksandr Šliontšyk. Žyžtšenko aloitti musiikkiuransa Tomato Jaws nimisen yhtyeen jäsenenä, jonka hän perusti veljensä kanssa. Eugene Filatovin luotsaama bändi The Maneken teki monista yhtyeen kappaleista uudelleenmiksattuja versioita, joka lopulta johti Onukan syntymiseen. Laulaja Nata Žyžtšenko uskoo, että vanhat ukrainalaiset perinteet ja klassiset kansansoittimet (kuten bandura ja sopilka) katosivat Neuvostoliiton vallan aikana.

Diskografia 
ONUKAn debyyttialbumi ONUKA julkaistiin 15. lokakuuta 2014 ja siitä tuli heti kuukauden myyntimenestys Ukrainan iTunesissa. Heidän ensimmäinen EP:nsä, LOOK, julkaistiin 15. toukokuuta ja debytoi niin ikään Ukrainan iTunes-listan kärjessä.
ONUKA julkaisi toisen EP:nsä, nimeltään VIDLIK, 8. helmikuuta 2016. EP sisältää viisi kappaletta: Svitanok, Vidlik, Other (Intro), Other, ja 19 86. Žyžtšenko mainitsee Tšernobylin onnettomuudella ja sen merkityksellä Ukrainalle olevan merkittävä vaikutus albumiin. EP:n nimi, VIDLIK, tarkoittaa uutta alkua tai lähtölaskentaa.

Albumit 
 Onuka (2014)
 Mozaïka (2018)

EP:t 
 LOOK (2014)
 VIDLIK (2016)

Singlet 
 LOOK (2013)
 Time (2015)
 Misto (2015)
 City (2015)
 Vidlik (2016)
 19 86 (2016)
 Other feat. NAONI Orchestra (2016)

Tunnustus 
Onuka oli ehdolla Ukrainan Yuna Music Awards -gaalassa Vuoden löytö -kategoriassa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Viralliset verkkosivut
 
 
Ukrainalaiset yhtyeet
Akseli Gallen-Kallelan patsas

Akseli Gallen-Kallelan patsas on hänen syntymäkaupunkinsa Porin Pohjoispuistossa sijaitseva näköismonumentti. Sen on suunnitellut Heikki Nieminen ja se on pystytetty vuonna 1965. Veistokssta järjestettiin kilpailu, jonka osallistujien kesken kaupunginhallitus päätyi Niemisen luonnoksen kannalle.

Lähteet

Porin patsaat ja veistokset
Taiteen tammi

Taiteen tammi on hyvinkääläisen kuvanveistäjä Terho Sakin tekemä julkinen veistos Porissa. Se sijaitsee Porin keskusaukiolla. Veistoksen paljastustilaisuus oli Porin päivänä vuonna 1968.

Veistoskilpailu Akseli Gallen-Kallelan muistomerkkiä varten 
Porin kaupunki kutsui maan kuvanveistäjät yleiseen veistoskilpailuun maaliskuussa vuonna 1963. Tarkoituksena oli aikaansaada luonnos Poriin pystytettävää taiteilija Akseli Gallen-Kallelan muistomerkkiä varten. Veistos oli tarkoitus paljastaa keväällä 1965, jolloin Akseli Gallen-Kallelan syntymästä tuli kuluneeksi 100 vuotta. Kilpailun kautta Porin kaupunki halusi sekä kunnioittaa Gallen-Kallelan muistoa, että lisätä kaupungin julkisten taideteosten määrää. 

Patsashanke oli ollut vireillä jo vuodesta 1962 kaupungin taide- ja muistomerkkitoimikunnan toimesta. Kilpailu herätti suurta mielenkiintoa ja huomiota maamme kuvanveistäjien parissa. Myös kaupunkilaiset odottivat kilpailutuloksia jännityksellä, sillä heitä kiinnosti nähdä edustaisiko taideteos uutta vai vanhaa tyyliä.  

Sakki osallistui kilpailuun teoksellaan Taiteen tammi. Patsaskilpailun tulokset julkistettiin 10.2.1964. Kilpailussa ei jaettu ensimmäistä palkintoa ollenkaan. Sen sijaan ensimmäisen ja toisen sijan palkintosumma jaettiin tasan Terho Sakin ja Heikki Niemisen kesken. Lopulta Porin kaupunki päätti tilata figuratiivisen muistomerkin Heikki Niemiseltä, sillä se sopi paremmin sijoituspaikkaansa. Akseli Gallen-Kallelan patsas paljastettiin 25.4.1965 Porin Pohjoispuistossa.

Taiteen tammen toteuttaminen ja paljastustilaisuus 
Terho Sakin Taiteen tammi todettiin toteuttamiskelpoiseksi jossakin muussa yhteydessä. Taide- ja muistomerkkitoimikunnan esityksestä Taiteen tammi sai kaupunginhallinnon hyväksymisen vuonna 1967. Teos päätettiin sijoittaa Porin keskusaukiolle. Taiteen tammi eli Porin ensimmäinen vapaamuotoinen suihkukaivosveistos paljastettiin Porin päivänä vuonna 1968. 

Nykyisessä muodossaan Taiteen tammi eroaa alkuperäisestä palkintoluonnoksesta melko vähän. Veistos on hiukan leventynyt, sillä sitä ei ollut tarkoitettu alun perin suihkukaivoveistokseksi. Taiteen tammi on valettu pronssiin Väinö Kärkkäisen taidevalamossa Järvenpäässä. Veistoksen paino on noin 1000 kiloa. Jalustan allaskivi on Rantamäen mustaa graniittia, ja sen paino on noin 7000 kiloa. Kivityön on tehnyt Vientikivi I. Malm Porista. Veistoksen symboliikka kertoo kannosta, jonka reunakaarnojen alta kumpuaa virvoittava ja uusi elämänvesi.

Lähteet

Porin patsaat ja veistokset
Luettelo Rauman julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Rauman julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Rauman kaupungissa julkisissa paikoissa olevia pysyviä patsaita, veistoksia, muistomerkkejä- ja laattoja sekä muita taideteoksia. Rauman kaupunkiin on liitetty Rauman maalaiskunta sekä Kodisjoen ja Lapin kunnat.

Taideteokset ja muistomerkit

Muistolaatat

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 
Rauman muistopatsaat, Raumakuvasto.

Rauma
Rauma
Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1912

Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1912 olivat Sveitsin Davosissa ja Iso-Britannian Manchesterissa käydyt taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut, jotka kilpailtiin kahdessa vaiheessa. Naiset kilpailivat Davosissa 27.–28. tammikuuta. Miesten ja parien kilpailu käytiin 16.-17. helmikuuta Manchesterissa.

Kilpailijat

Lähteet 
 8.2.1912 Suomen Urheilulehti no 4, sivu 5
 14.3.1912 Suomen Urheilulehti no 9, sivu 7
 Tulokset - The sports.org

Vuoden 1912 urheilu
1912
Maailmanmestaruuskilpailut 1912
Manchesterin urheilu
Davosin urheilu
Dylan Wells

Dylan Wells (s. 3. tammikuuta 1998 St. Catharines, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa AHL-seura Bakersfield Condorsissa. Heinäkuussa 2021 Edmonton Oilers kauppasi Wellsin Carolina Hurricanesiin vaihdossa tulevaisuuden lupauksiin.

Wells teki maalin OHL:ssä huhtikuussa 2017.

Lähteet 

Kanadalaiset jääkiekkomaalivahdit
Edmonton Oilersin varaamat pelaajat
Maalin tehneet jääkiekkomaalivahdit
Vuonna 1998 syntyneet
Elävät henkilöt
Tuurinportti

Tuurinportti on Alavudella, Suomessa sijaitseva liikekeskus, joka avattiin kesäkuussa 2017. Rakennus on kooltaan 2 820 neliömetriä. Sen rakennustyöt alkoivat syksyllä 2016. Kauppakeskuksessa oli useita vuokralaisia erikoisliikkeineen sekä suuri outlet-alue.

Tammikuussa 2021 Veljekset Keskinen osti Tuurinportin kiinteistön tontteineen. Tiloihin avautuu keväällä 2021 pihamyymälä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Tuurinportti 

Suomen kauppakeskukset
Alavus
Typpö

Typpö on sukunimi. Se on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

 Alvar Typpö (1932–1992), aputyömies ja kuuluisa talkoolainen
 Asko Typpö (s. 1948), rovasti ja runoilija
 Leonard Typpö (1868–1922), runoilija, maallikkosaarnaaja, maanviljelijä ja kansanedustaja (Suomalainen puolue, Kokoomus)
 Sulo Typpö (1905–1987), Tampereen kaupunginjohtaja 1943–1957
 Taneli Typpö (1878–1960), sosialidemokraattien kansanedustaja 1909–1918 ja 1922–1929 ja maanviljelijä