Jalmari Finne

Adolf Jalmari Finne (11. elokuuta 1874 Kangasala – 3. tammikuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, suomentaja, teatterinjohtaja sekä suku- ja asutushistorioitsija. Hänen nykymaineensa perustuu erityisesti Kiljusen herrasväestä kertovaan kirjasarjaan.

Finnen elämä ja ura 

Jalmari Finnen vanhemmat olivat kirjakauppias Johan Adolf Gustaf Finne (1847–1926) ja Vilhelmina Westerling (1846–1926). Finnen isä Johan Adolf Gustaf Finne oli Tampereella asuneen varatuomari, asianajaja Gustaf Adolf Finnen (1801–1867) ja tämän kotitalossa Kangasalan Monickalassa Rosilan puustellissa piikana olleen, Alajärveltä kotoisin olleen Ulrika Frabackan (1824–1872) avioton lapsi.Finnen lapsuudessa hänen perheensä piti kauppaa Kangasalan keskustassa. 1885 perhe muutti Helsinkiin. Finne pääsi ylioppilaaksi 1894 Helsingin Suomalaisesta normaalilyseosta. Näyttelijä Olga Poppius ja taiteilija, opettaja Hilkka Finne olivat Jalmari Finnen sisaria.

Finne toimi ohjaajana Suomalaisessa Teatterissa 1896–1903 ja johtajana ensin Kansallisteatterissa 1903–1904 ja sitten Viipurin Maaseututeatterissa 1904–1907 ja uudelleen 1913–1914. Tämän jälkeen hän jatkoi vapaana kirjailijana. Finnen kahdeksanosainen lastenkirjasarja hullunkurisesta Kiljusen herrasväestä ilmestyi vuosina 1914–1925. Sen lisäksi hän kirjoitti muita romaaneja ja näytelmiä. Finnen suomennoksiin kuuluu esimerkiksi Maurice Maeterlinckin ja Maurice Leblancin romaaneja ranskan kielestä, Zacharias Topeliuksen libretto Fredrik Paciuksen oopperaan Kung Karls Jakt sekä Richard Wagnerin oopperalibretto Valkyyria saksan kielestä. Historioitsijana hänen suuri saavutuksensa oli aloittaa Suomen asutuksen yleisluettelo. Finne harrasti myös sukututkimusta, grafologiaa, säveltämistä ja sanoittamista.

Finne kuoli 63-vuotiaana tammikuussa 1938. Hänet on haudattu synnyinpitäjänsä Kangasalan hautausmaalle.

Finnen muistelmateos Ihmeellinen seikkailu. Ihmisiä, elämyksiä, mietteitä ilmestyi postuumisti 1939. Omaelämäkerraksi tarkoitettu käsikirjoitus jäi kirjailijalta keskeneräiseksi hänen kuollessaan, ja valmiiksi sen toimitti Yrjö Kivimies. Valitut teokset julkaistiin vuonna 1957 yksiniteisenä. Se sisältää romaanit Nuijasota I–II ja Sysmäläinen.

Vuonna 1940 aloitti toimintansa Jalmari Finnen säätiö, jonka perustamisesta Finne oli määrännyt testamentissaan. Säätiön tehtävä on "jatkaa Jalmari Finnen elämäntyötä erityisesti historian tutkimuksen alalla". Se on myös jakanut apurahoja vuodesta 1965 alkaen.

Finnen kunniaksi on nimetty Pirkanmaan Plättä, kotimaiselle nuortenkirjalle vuosittain myönnettävä palkinto. Ensimmäisenä palkinnon sai Anni Polva teoksestaan Tiinakin ratsastaa vuonna 1975. Palkinto on saanut nimensä Kiljusen perheen kuopuksen Plätän mukaan.

Finnen teoksia

Kiljusen herrasväki -sarja 

 Kiljusen herrasväki, 1914
 Kiljusen herrasväen uudet seikkailut, 1916
 Kiljusen herrasväki satumaassa, 1916
 Kiljusen Plättä, 1917
 Kiljusen herrasväki partiolaisina, 1918
 Luru Kiljunen ja hänen Hömppänsä, 1919
 Kiljusten vallankumous, 1921
 Kiljuset palaavat, 1925

Muita romaaneja 

 Ylioppilaita : kuvaus pohjalaisista ylioppilaista Turun yliopistossa, 1909
 Hämäläisiä : kirja yksinkertaisista ihmisistä, 1910
 Sysmäläinen : humoristinen historiallinen romaani, 1910
 Akseli Terä : romaani liike-elämästä, 1912 (salanimellä Eino Talma)
 Lapsikuningas ja hänen soturinsa : historiallinen seikkailuromaani, 1912
 Nuijasota I–II, 1913–1945
 Rakkaudentarina : historiallinen romaani, 1913
 Terve mies, 1915
 Äidit. Romaani kansannaisista, 1915
 Vuosisatain vaatimus : historiallinen romaani, 1918
 Valkoinen torakka -sarja
 Valkoinen torakka, 1927
 Tuhatmarkkanen, 1927
 Prinsessa, 1932
 Verinen lyhty : rikosromaani, 1928
 Kohtalon käsi : rikosromaani, 1929
 Ikuinen kysymys, 1930
 Sammuva valo : romaani kielitaistelusta, 1931
 Saapasvarsi, 1932, 2. painos 1946 nimellä Vesisuonia

Näytelmiä 

 Gabriel Tuderus : historiallinen näytelmä, 1904
 Piispa Tuomas : historiallinen näytelmä, 1904
 Me, 1908
 Kun ollaan neroja, 1908
 Aino : musiikkidraama ; säveltäjä Erkki Melartin, 1909
 Eduskuntalaisten koulu : 1-näytöksinen pila, 1910
 Elinan surma : ooppera, säveltänyt Oskar Merikanto, 1910 (oopperalibretto Gustaf von Numersin samannimisen näytelmän (1891) pohjalta)
 Palkankoroitus : 1-näytöksinen pila, 1910
 Helena : 1-näytöksinen musiikkidraama ; säveltänyt Aarre Merikanto, 1912
 Admirabilis, 1917
 Kauppaparooni : huvinäytelmä, 1917
 Isänmaan tähden, 1921
 Kiljuset : kolminäytöksinen lasten huvinäytelmä, 1923
 Pitkäjärveläiset : nelinäytöksinen huvinäytelmä, 1923
 Nuorten tuomio, 1926
 Rakas univormu, 1932

Muita teoksia 
 Me. 1908
 Lapset : kuvauksia lapsille lapsista 1, Sankariajan lapsia, 1909
 Satujen maailma : Suomen kansan sadut. 1-2 kokoelma ; kuvittaneet Esther Hjelt-Cajanus ja Hilkka Rantaniemi, 1909-1910
 Satukontti ; kuvittaneet Venny Soldan-Brofeldt ja Ebba Masalin, 1910
 Olematonta taidetta ; kuvat piirtänyt P. Å. Laurén. 1910
 Vanhapoika lasten parissa, 1912
 Nuijasota : historiallinen kuvaus vuosien 1596 ja 1597 kapinan alkuvaiheista, 1913
 Kapinallisuutta : nuorten ajatuksia vanhoista. 1914
 Länsisuomalaisten sotilasvirkatalojen rakennuksista 1600-luvulla, 1917
 Janne Ankkanen sotajalalla ; kuvat piirtänyt Ola Fogelberg, 1918
 Lääkärin päiväkirja : novelleja, 1921
 Kaarlo Bergbom : henkilökuvaus. 1922
 Rautahelainen lipas : historiallinen kertomus, 1925
 Oma sukuni. 1935
 Ihmeellinen seikkailu : ihmisiä, elämyksiä, mietteitä. 1939
 Sukupolvien ketju : tutkisteluja kansastamme. 1943
 Valitut teokset ; johdannon kirj. Klaus Wuorenjuuri, 1957

Suomennoksia 
 Edouard Pailleron : Kipinä : yksinäytöksinen komedia. Yrjö Weilin, Helsinki 1904
 Leopold Adler : Kolme sanaa vaan : 1-näytöksinen huvinäytelmä. Weilin & Göös, Helsinki 1904
 Wolfgang Gyalu : Kuherrusajan kuluttua : 1-näytöksinen huvinäytelmä. Yrjö Weilin, Helsinki 1904
 Paul Perron : Minä ja anoppini : yksinäytöksinen huvinäytelmä. Yrjö Weilin, Helsinki 1904
 Ludwig Fulda : Neiti leski : yksi näytöksinen huvinäytelmä. Yrjö Weilin, Helsinki 1904
 Georg Richard Kruse : Sydämettömät : 1-näytöksinen huvinäytelmä. Yrjö Weilin, Helsinki 1904
 Demetrius Schrutz : Sähkörakkautta : yksi näytöksinen huvinäytelmä. Yrjö Weilin, Helsinki 1904
 Tyhmä-Jussi : 1-näytöksinen ilveily ; mukaelma ranskankielestä. Yrjö Weilin & Kumpp., Helsinki 1904
 Théodore Barrière : Taistelu ja voitto : huvinäytelmä yhdessä näytöksessä. Yrjö Weilin & Kumpp., Helsinki 1905
 H. G. Wells : Kun nukkuja herää : romaani. Otava 1907
 Maurice Leblanc : Arsène Lupin : hienonmaailman varastaiteilija ; alkulauseen kirjoittanut Jules Claretie ; ranskan kielestä suomensi Jalmari Finne. Karisto 1908, 3. tark. painos 1967 nimellä Arsène Lupin, herrasmiesvaras (alkuteos Arsène Lupin : gentleman cambrioleur)
 Maurice Leblanc : Arsène Lupin taistelussa Sherlock Holmesta vastaan 2. Karisto 1908
 Edmund Gosse : Henrik Ibsen. WSOY 1909
 Tristan Bernard : English spoken : 1-näytöksinen ilveily. Lilius & Hertsberg, Helsinki 1910
 Historiallisia rakkauskirjeitä ; koonnut ja suomentanut Jalmari Finne. Otava 1911
 Alexandre Dumas vanhempi : Mont-Criston kreivi. Otava 1911-1912 (alkuteos Le comte de Monte-Cristo)
 Alexandre Dumas vanhempi : Historialliset romaanit 6, Bastiljin valloitus : romaani Ranskan vallankumouksesta. Karisto 1918
 Alexandre Dumas vanhempi : Historialliset romaanit 7, Romaani Ranskan vallankumouksesta : Ange Pitou. Karisto 1918
 Laulujen sanoja operettiin "Nuoruuden kevät" : mukaelma ; säveltäneet Walter Kollo ja Willy Bredschneider. Kaarlo Saarnio, Helsinki 1919 (alkuteos Wie einst im Mai)
 Maurice Magre : Kultainen vasikka. Suomentaja, Helsinki 1920 (alkuteos Le veau d'or)
 Florence L. Barclay : Tyhjänä palautettu. Kustannusliike Minerva, Oulu 1920
 Richard Wagner : Valkyyria. Suomalainen ooppera, Helsinki 1920
 Richard Wagner : Nyrnbergin mestarilaulajat : 3-näytöksinen ooppera ; suom. Jalmari Finne. Suomalainen ooppera, Helsinki 1921
 Iloinen leski : 3-näytöksinen operetti ; laulujen sanat Victor Léon ja Leo Stein ; suom. Jalmari Finne ; säv. Frans Lehár ; orkesterille sov. Kyösti Teljo. Kotkan työväen teatteri, Kotka 1922
 Leo Stein ja Bela Jenbach : Hollantilaistyttö : laulujen sanat ; suom. Jalmari Finne ; säveltänyt Emmerich Kálmán. Kotkan työväen teatteri, Kotka 1923
 Leo Stein ja Bela Jenbach : Mustalaisruhtinatar : 3-näytöksinen operetti ; suom. Jalmari Finne ; säveltänyt Emmerich Kàlmàn. Joensuun teatteri, Joensuu 1925
 Maurice Leblanc : Arsène Lupin ja Sherlock Holmes ; Vaaleatukkainen nainen , 3. tark. painos Karisto 1968 (alkuteos Arsène Lupin contre Sherlock Holmes)

Finnen teosten filmatisointeja 

1921 – Kiljusen pojat koulussa (ohjaus Jalmari Finne, lyhytelokuva; opettajan roolissa Joel Rinne)
1938 – Sysmäläinen (ohjaus Valentin Vaala; samannimisen romaanin (1910) pohjalta)
1939 – Rakuuna Kalle Kollola (ohjaus Kalle Kaarna; näytelmän Rakas univormu (1932) pohjalta)
1951 – Pitkäjärveläiset (ohjaus Wilho Ilmari; samannimisen näytelmän (1923) pohjalta)
1981 – Kiljusen herrasväki (ohjaus Matti Kuortti)
2022 – Kiljuset! (ohjaus Reetta Huhtanen)

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Vapaasti ladattavia Jalmari Finnen e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta.
 Kansallisbiografia: Jalmari Finne. Viitattu 26.10.2008.
 Jalmari Finnen säätiö: Jalmari Finne. Viitattu 27.10.2008.
 "Kulttuurin moniottelija Jalmari Finne". Kangasala.fi. Viitattu 27.10.2008.
 Kiljusen herrasväki (1914) Jatkokertomuksia -blogissa.
 Jalmari Finnen lasten- ja nuortenkirjoja. Koonnut Katri Syrjälä. Tampere: Suomen Nuorisokirjallisuuden Instituutti. Viitattu 27.10.2008.
Tapola, Päivi: Ajan paino. Jalkaväenkenraali K. A. Tapolan elämä. Tammi, Helsinki 2004. ISBN 951-31-3037-1
 Finne. Suomalaisen kirjallisuuden klassikoita. Kotus
 Kl. U. Suomela : "Toiselta ja fiksummalta kannalta". Muistojen poreita Jalmari Finnestä, Suomen Kuvalehti, 22.01.1938, nro 3, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jalmari Finnen lehtiartikkeleita :
 Miten rikos tulee ilmi, Suomen Kuvalehti, 21.04.1923, nro 16, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Miten rikos tulee ilmi II, Suomen Kuvalehti, 12.05.1923, nro 19, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Miten rikos tulee ilmi III, Suomen Kuvalehti, 16.06.1923, nro 24, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Suomalaiset näytelmäkirjailijat
Suomalaiset lasten- ja nuortenkirjailijat
Suomalaiset historiallisten romaanien kirjoittajat
Suomalaiset teatterinjohtajat
Suomalaiset sukututkijat
Suomentajat
Kangasala
Vuonna 1874 syntyneet
Vuonna 1938 kuolleet