Hanna Weselius

Hanna Weselius (s. 1. tammikuuta 1972 Kajaani) on suomalainen kirjailija, valokuvataiteilija ja taiteen tohtori. 

Weseliuksen vuonna 2016 julkaistu esikoisromaani Alma! voitti Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon. Weselius sai teoksesta myös Tulenkantaja-palkinnon. Hänen toinen romaaninsa Sateenkaariportaat julkaistiin tammikuussa 2021.

Biografia 
Weselius syntyi Kajaanissa 1972 ja kasvoi Pornaisissa Itä-Uudellamaalla. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1990 Porvoon Linnankosken lukiosta ja opiskeli yleistä kirjallisuustiedettä ja viestintää Helsingin yliopistossa 1991–1993. Weselius valmistui taiteen maisteriksi Taideteollisesta korkeakoulusta 2001 ja väitteli tohtoriksi vuonna 2014 aiheenaan henkilökuvien rakentuminen aikakauslehdissä.   

Weselius on toiminut valokuvaajana, kuvataiteilijana, kuraattorina, journalistina, tutkijana, opettajana ja kirjailijana. Hän työskentelee yliopistonlehtorina Aalto-yliopistossa. 

Weseliuksella on kaksi lasta (s. 1999 ja 2005).

Romaanit 
Weseliuksen esikoisromaani Alma! voitti WSOY:n Kirjan vuoden kirjoituskilpailun sekä Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon vuonna 2016. Vuonna 2017 se voitti Tulenkantaja-palkinnon.

Romaanin pohjalta Weselius kirjoitti libreton Minna Leinosen liikeoopperaan Alma!, jonka ohjaaja-koreografina toimi Petri Kekoni. Ooppera kantaesitettiin tammikuussa 2021.

Weseliuksen toinen romaani Sateenkaariportaat ilmestyi 2021.

Muu tuotanto 
Vuonna 2017 Weseliuksen novelli ”Carola Mäkisen isoisä” ilmestyi kokoelmassa Toinen Tuntematon (WSOY). Novellin kahdesta osasta ensimmäinen on dramatisoitu Turun Kaupunginteatterin näytelmään Toinen Tuntematon.

Vuonna 2021 Weselius toimitti yhdessä Hannamari Shakyan kanssa valokuvateoksen Poikkeustila 2020 (Kustantamo S&S), johon hän kirjoitti tekstin ’Pienintä kohti – Eristyksen ajan päiväkirja’.

Vuonna 2022 Weselius julkaisi omaelämäkerrallisen esseen ”Emakko ja vuori” Ida Pimenoffin toimittamassa esseekokoelmassa Kasvukausia (WSOY 2022).

Weselius on toimittanut esseekokoelman Jälki – Kirjoituksia valokuvasta (Kustantamo S&S), joka ilmestyi 2022.

Vuonna 2022 Weseliukselta ilmestyi englannin kielellä kirjoitettu kaunokirjallis-tutkimuksellinen essee ’Seven Exercises’ Marjaana Kellan toimittamassa kirjassa Where Do Images Come From? Detours around Ted Serios's "thoughtographic" photographs.

Weselius on lisäksi julkaissut muun muassa esseitä Helsingin Sanomissa ja Imagessa sekä kolumneja GEO-lehdessä ja Maailman Kuvalehdessä. Hän on toiminut kolumnistina Suomen Kuvalehdessä vuodesta 2020.

Teoksia ja julkaisuja 
Runoja antologiassa Runot 2013, Gummerus 2013.

’Suru’ ja ’Asiaa roskiskaapista’. Novelleja antologiassa Novellit 2016, Gummerus ja Nuoren Voiman Liitto 2016.

Alma! Romaani, WSOY 2016.

’Carola Mäkisen isoisä’. Novelli antologiassa Toinen Tuntematon (toim. Lari Mäkelä ja Jonna Catani). WSOY 2017.

’Omakuva takaapäin Pentti Saarikosken kanssa’. Essee kokoelmassa Suo, kuokka ja diversiteetti (toim. Markku Eskelinen ja Leevi Lehto), ntamo 2018.

’Maailmankatu’. Essee teoksessa Erkki Salomaa: Maailmankatu. Musta Taide 2020.

’Kolme valotusta’. Essee teoksessa Kirjailija kuvassa. WSOY 2021.

Sateenkaariportaat. Romaani, WSOY 2021. 

’Pienintä kohti – Eristyksen ajan päiväkirja’. Teoksessa Poikkeustila 2020 (toim. Hannamari Shakya ja Hanna Weselius). Kustantamo S&S 2020.

’Emakko ja vuori’. Essee kokoelmassa Kasvukausia (toim. Ida Pimenoff). WSOY 2022.

Jälki – Kirjoituksia valokuvasta. Esseekokoelma, toim. Hanna Weselius. Kustantamo S&S 2022. 

’Tuolilla seisova nainen’. Esipuhe teoksessa Pertti Nisonen: Kansalaisia. Musta Taide 2022.

’Seven Exercises’. Essee kirjassa Where Do Images Come From? Detours around Ted Serios's "thoughtographic" photographs. (ed. Marjaana Kella). Uniarts 2022.

Lähteet 

Suomalaiset kirjailijat
Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon saajat
Vuonna 1972 syntyneet
Elävät henkilöt