joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Oryx (Sivusto)

Oryx tai Oryxspioenkop on hollantilainen avoimen lähdekoodin tiedustelupalvelun (OSINT) puolustusanalyysisivusto  ja sodankäynnin tutkimusryhmä.  Sitä johtavat Stijn Mitzer ja Joost Oliemans.  Molemmat ovat työskennelleet aiemmin hollantilaisessa Bellingcatissa .   Oliemans työskenteli myös Janes Information Servicesissä, brittiläisessä avoimen lähdekoodin sotilastiedusteluyrityksessä. 

Oryx aloitettiin vuonna 2013, ja se keskittyi alun perin Syyrian sisällissotaan.  Mitzer ja Oliemans ovat myös kirjoittaneet kaksi kirjaa Korean kansanarmeijasta .  Oryxin mukaan termi spionkop ( afrikaansiksi "vakoojamäki") "tarkoittaa paikkaa, josta voi seurata tapahtumia ympäri maailmaa". 

Blogi saavutti kansainvälistä näkyvyyttä työllään Venäjän vuoden 2022 hyökkäyksen aikana Ukrainaan, ja se laskee ja seurasi aineellisia menetyksiä visuaalisten todisteiden ja sosiaalisen median avoimen lähdekoodin tiedustelutietojen perusteella.    Sitä on siteerattu säännöllisesti suurimmissa tiedotusvälineissä, mukaan lukien Reuters,  BBC News,  The Guardian,  The Economist,  Newsweek,  CNN, ja CBS News .  Forbes on kutsunut Oryxia "toistaiseksi luotettavimmaksi lähteeksi konfliktissa" ja kutsunut sen palveluita "erinomaisiksi".    Koska Oryx raportoi vain visuaalisesti vahvistetut häviöt, laitehäviöiden luvut ovat muodostaneet absoluuttiset vähimmäisperusviivat vahinkoarvioille.

Viitteet 

Verkkosivustot
Rivalba

Rivalba () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2021 alussa kunnassa oli 1 151 asukasta.

Lähteet

Aiheesta muualla

Torinon metropolikaupungin kunnat
Haarajärven työväentalo

Haarajärven työväentalo sijaitsee Multian Sahrajärven kylässä. Se edustaa aikakaudelle ja  työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas.

Historia
Haarajärven työväenyhdistys on perustettu vuonna 1906. Työväenyhdistys perustettiin Munnisperän Haarajärvelle, josta sen toiminta siirtyi Sahrajärvelle. Yhdistys piti kokouksia ennen työväentalon rakentamista Sauna-aholla, Honkalassa, Hetemäessä ja Konttiahossa Nikaranperällä. Työväentalon tontti ostettiin Hetemäestä. Keuruun puolelta Munninperältä ostettiin Etelämäen talon vanha rakennus. Siitä kunnostettiin työväentalo vuonna 1938, ja se on säilynyt alkuperäisessä asussaan. Laudasta rakennettiin eteinen samana vuonna. Rakentaminen tehtiin talkoilla.

Työväentalon tontilla on saunarakennus, jossa on käymälät. Siinä on ollut myös putka.

Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena on huopa 1960-luvulta lähtien. Rakennuksen perusta on luonnonkivestä.

Talossa on sali, jonka päässä on näyttämö. Talon toisessa päässä on keittiö ja ravintola. Talon edessä on laudasta tehty eteinen ja narikka.

Toimintaa työväentalolla
Talo on vuoden 1979 tiedon mukaan omassa käytössä.

Lähteet 

Työväentalot
Multia
Palokan työväentalo Tarmola

Palokan työväentalo Tarmola sijaitsee Jyväskylässä Keski-Palokan kylässä.

Historia
Talon on rakentanut SKDL:n Palokan [[Työväenyhdistys}]].

Rakennus
Työväentalo on rankorakenteinen, ja se on vuorattu laudoilla ja maalattu punaiseksi. Talon katteena oli aluksi päre, mutta vuonna 1977 laitettiin peltikatto. Sisäkatto vuorattiin lastulevyillä vuonna 1977. Samaan aikaan myös sisäseiniin laitettiin lastulevyt. Talossa oli aluksi uunilämmitys. Vuonna 1976 asennettiin sähkölämmitys. Ikkunat, ovet ja kuistit on muutettu vuonna 1977.

Talossa on juhlasali, jossa on ollut näyttämö. Näyttämö purettiin vuonna 1976. Lisäksi talossa on keittiö, eteinen ja huoneen ja keittiön asunto. Pihapiirissä on käymälät. Talossa ei ole vesijohtoa eikä viemäriä.

Toimintaa työväentalolla
Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, elokuvanäytöksiä ja juhlia.

Lähteet 

Työväentalot
Jyväskylän rakennukset ja rakennelmat
Palokka-Puuppola
Suolahden Kansantalo

Suolahden Kansantalo sijaitsee Äänekosken Suolahden keskustassa.

Historia
Talo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu osittain lainoituksella ja osittain lahjoituksilla ja järjestöjen omalla rahoituksella.

Rakennus
Talo on rankorakenteinen. Ulkoseinät on pystylaudoitettu. Katteena on huopa. Sisäseinät on vuorattu kovalevyllä ja lastulevyllä. Sisäkatto on vuorattu laudoilla ja kovalevyllä. Alkuperäiset puulla lämmitetyt uunit on korvattu vuonna 1962 öljylämmityksellä. Samana vuonna asennettiin vesijohto, viemäri ja rakennettiin wc:t.

Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen.

Toimintaa työväentalolla
Talossa järjestetään kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, teatteriesityksiä ja juhlia(1982).

Lähteet 

Työväentalot
Suolahti
Äänekosken rakennukset ja rakennelmat
Sydänmaan työväentalo

Sydänmaan Työväentalo sijaitsee Pihtiputaalla Sydänmaan kylässä.

Historia
Talo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu jäsenten avustuksilla.

Rakennus
Talo on rankorakenteinen, ja se on vuorattu laudoilla. Katteena on bitumi. Talo on maalattu punaiseksi. Sisäkatto on paneloitu, sisäseinillä on halltex-levyt.

Talossa on juhlasali näyttämöineen, keittiö ja eteinen.

Toimintaa työväentalolla
Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia.

Lähteet 

 
Työväentalot
Pihtiputaan rakennukset ja rakennelmat
SKDL:n Äänekosken työväentalo

Äänekosken Kansantalo sijaitsee Äänekosken keskustassa.

Historia
Talo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu osaksi lainoilla ja osaksi omalla rahoituksella. Talo on rakennettu vuonna 1950, ja siihen on tehty laajennusosa vuonna 1963.

Rakennus
Työväentalo on rankorakenteinen. Ulkoseinät on rapattu. Katteena on  peltiä ja bitumia. Sisäseinät on vanhassa osassa halltexia ja paneelia ja laajennusosassa lastulevyä. Sisäkatto on vanhassa osassa halltexia ja laajennusosassa betonia. Alkuperäiset puu-uunit on vaihdettu öljypoltinkattilaan vuonna 1963 ja samana vuonna on asennettu vesijohto, viemäri ja rakennettu wc:t. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen, pioneerihuone, punttisali ja kahden huoneen ja keittiön asunto. Ulkorakennuksessa on käymälä ja puuvaja.

Toimintaa työväentalolla
Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, bingoa, urheiluharjoituksia ja juhlia.<ref name="Båsk-Ekholm /

Lähteet 

 
Työväentalot
Äänekosken rakennukset ja rakennelmat
Urajärven työväentalo

Urajärven työväentalo oli Asikkalan kunnan Urajärven kylässä sijainnut työväentalo. Se paloi vuonna 1946.

Historiaa
Urajärven työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Yhdistys sai yhden lähteen mukaan talon vuonna 1916. Tuolloin yhdistys oli Asikkalan suurin, vaikkakin jäsenmäärä oli vain 16. Talon vihkiäisiä tosin vietettiin jo vuonna 1914, joten se oli ainakin käyttökunnossa jo tuolloin, vaikka olisikin valmistunut vasta myöhemmin. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, kaksi huonetta ja eteinen. 1920–1930-lukujen vaihteessa yhdistyksen jäsenmäärä oli kymmenen paikkeilla.

Vuonna 1932 yhdistys määrättiin lakkautettavaksi kommunistilakien nojalla. Se oli 1920-luvun alussa kuulunut Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja vaikka yhdistys oli sittemmin eronnut puolueesta, sen tulkittiin olleen edelleen kommunistinen. Työväentalo päätyi paikalliselle nuorisoseuralle.

Vuonna 1946 hyväksyttiin eduskunnassa laki, jonka perusteella 1930-luvulla takavarikoituja työväentaloja palautettiin työväenyhdistyksille. Pian tämän jälkeen Urajärven työväentalo tuhoutui tulipalossa, joka todettiin tahallaan sytytetyksi. Palon sytyttäjiksi epäiltiin nuorisoseuran jäseniä, sillä heidän kerrottiin puhuneen, että talon annettaisiin mieluummin vaikka palaa kuin palautettaisiin sitä työväenyhdistykselle.
 
Urajärven työväenyhdistys osti keskeltä kylää uuden tontin, jolle suunniteltiin uutta, entistä ehompaa taloa. Suunnitelman toteutumisesta ei kuitenkaan ole tietoa.

Toimintaa työväentalolla
Vuonna 1915 talolla järjestettiin iltamat, joiden yhteydessä pidettiin näytelmäkilpailu. Kilpailuun osallistui Urajärven työväenyhdistyksen lisäksi Lahden sekä Hollolan Vesikansan työväenyhdistykset. Näytelmien taso ei Työmies-lehden selostuksen mukaan ollut kovin korkea. Esimerkiksi Urajärven oma näytelmäseura oli joutunut jättämään harjoittelun viimeiseen iltaan, sillä seurueen jäsenet asuivat kovin kaukana toisistaan. Niinpä kilpailussa ei jaettu ensimmäistä palkintoa ollenkaan, kun todettiin, ettei esityksistä mikään ollut tarpeeksi tasokas.

Lähteet 

Työväentalot
Asikkalan rakennukset ja rakennelmat
Säynätsalon Salorinteen työväentalo

Säynätsalon Salorinteen työväentalo sijaitsee Säynätsalon Muuratsalon kylässä.

Historia
Työväentalo on rahoitettu huvitoiminnalla saaduilla varoilla ja lahjoituksilla.

Talon toiminnan ansiosta on voitettu vuonna 1950 Tukholman rauhanvetoomuksen nimienkeruussa valtakunnallinen ensimmäinen sija.

Rakennus
Talo on rakennettu sementtitiilestä ja rapattu. Talon ulkoväri on harmaa. Kate on ollut ensin huopa, vuonna 1957 on laitettu peltikatto. Sisäkatto ravintolassa ja eteisessä on rapattu lauta, salissa on puupalkit ja levyt. Talossa on ollut aluksi kamiinalämmitys, vuodesta 1955 öljykamiina ja sähköistys. Vesijohto ja viemäri sekä wc:t on laitettu vuonna 1978. Talon ulko-ovet ja kuisti on muutettu vuonna 1978.

Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen. Eri rakennuksessa on talonmiehen huoneen ja keittiön käsittävä asunto.

Toimintaa työväentalolla
Talossa on vuoden 1982 tiedon mukaan järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvanäytöksiä, bingoa, urheiluharjoituksia, teatteria, juhlia ja näyttelyitä.

Lähteet 

Työväentalot
Jyväskylän rakennukset ja rakennelmat
Muuratsalo
Kantvikin koulu

Kantvikin koulu on Kirkkonummen Kantvikissa sijaitseva alakoulu. Koulu perustettiin vuonna 1983, ja suunniteltiin alunperin vain 80 oppilaalle, mutta sitä on tämän jälkeen laajennettu vuonna 1992 uudella lisäsiivellä. 

Koulurakennuksessa on myös hammashoitola, sekä 345m2 kokoinen koulun, sekä paikallisten liikuntajärjestöjen käytössä oleva liikuntasali.{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          24.396515,
          60.090636
        ]
      }
    }
  ]
}

Kantvikin lähiliikunta-alue 
Koulun vieressä sijaitsee vuonna 2021 valmistunut Kantvikin lähiliikunta-alue, joka on aktiivisessa käytössä koulun liikuntatunneilla. Alueella on tenniskenttä, katukoriskenttä, katusählykenttä, valaistu jääkiekkokaukalo ja luistinkenttä, ulkokuntoilulaitteita, lasten leikkipaikka, sekä hiekkapohjainen jalkapallokenttä. Lähiliikunta-alueen rakentaminen maksoi 906 000€. Koulun viereisessä metsässä sijaitsee myös pururata, jota käytetään talvisin myös hiihtolatuna. Pururadan viereen valmistui vuonna 2022 Frisbeegolfharrastaja Tero Raunion suunnittelema 9-väyläinen frisbeegolfrata.

Lähteet 

Kirkkonummen peruskoulut
Mellilän työväentalo

Mellilän työväentalo oli Loimaan kaupungin Mellilän kylässä sijainnut työväentalo.

Historiaa
Mellilän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1903. Työväentalo valmistuis vuonna 1907.

Rakennus
Talo oli alun perin suorakaiteen muotoinen, mutta lisäosien rakentamisen myötä siitä tuli vinkkelinmuotoinen. Alkuperäisen talon rakennusaineena käytettiin vanhaa hirttä. Talon lisäosa oli lautarakenteinen. Talo oli punainen. Julkisivut oli vuorattu rimalaudoitukselle ja ullakkokerros pystyllä helmiponttilaudoituksella. Myöhemmin rakennetun osan kaksi julkisivua oli vuorattu vaakaponttilaudoituksella. Alkuperäisen talon kivijalka oli tehty luonnonkivipilareista, joiden välejä oli myöhemmin täytetty betonilla, lisäosan kivijalka oli tehty betonista.

Lähteet 

Työväentalot
Loimaan rakennukset ja rakennelmat
Emma Ribom

Emma Ribom (s. 29. marraskuuta 1997) on ruotsalainen maastohiihtäjä. Pekingin olympialaisissa 2022 Ribom sijoittui perinteisen hiihtotavan sprintissä kuudenneksi. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 Ribom saavutti 14. sijan 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa. Maastohiihdon maailmancupissa Ribom on saavuttanut kaksi palkintopallisijaa. Kaudella 2020–2021 hän sijoittui kolmanneksi Val di Fiemmen perinteisen hiihtotavan sprintissä ja kaudella 2021–2022 Lahden vapaan hiihtotavan sprintissä toiseksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hänen paras saavutuksensa on 17. sija kaudelta 2020–2021.

Lähteet 

Ruotsalaiset maastohiihtäjät
Vuonna 1997 syntyneet
Elävät henkilöt
Jonas Buhl Bjerre

Jonas Buhl Bjerre (s. 1. tammikuuta 2004) on tanskalainen shakin suurmestari. Bjerren vahvuusluku on 2622, jolla hän on Tanskan vahvin aktiivipelaaja ja maailmanlistan sijalla 152.

Ura 
Bjerre pelasi ensimmäiset Elo-kelpoiset turnauspelinsä helmikuussa 2013. Helmikuussa 2016 hän ylitti vahvuusluvun 2400 ja saavutti samana vuonna FIDE-mestarin arvonimen. Vuonna 2017 Bjerre voitti alle 14-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden tuloksella 7,5/9.

Heinäkuussa 2018 Bjerre sai kansainvälisen mestarin arvonimen. Saman vuoden shakkiolympialaisissa hän pelasi Tanskan vitoslaudalla tuloksella 4,5/9. Vuonna 2019 Bjerre sijoittui Tanskan mestaruuskisoissa toiseksi hävittyään loppuottelussa Allan Stig Rasmussenille.

Bjerre saavutti vuoden 2019 FIDE Grand Swiss -turnauksen aikana viimeisen suurmestarin arvonimeen vaadittavan kriteerin, kaikkien aikojen nuorimpana tanskalaisena. FIDE nimitti hänet suurmestariksi maaliskuussa 2020.

Maaliskuussa 2022 Bjerre ylitti ensimmäistä kertaa vahvuusluvun 2600. Shakkiolympialaisissa 2022 hän nousi Tanskan ykköslaudalle ja keräsi yhdeksässä pelaamassaan pelissä kuusi pistettä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 

Tanskalaiset shakinpelaajat
Shakin suurmestarit
Vuonna 2004 syntyneet
Elävät henkilöt
Martin Modéus

Nils Martin Modéus (s. 1. maaliskuuta 1962) on ruotsalainen pappi, joka toimii 4. joulukuuta 2022 alkaen Ruotsin kirkon arkkipiispana.

Tausta ja yksityiselämä 
Modéus syntyi vuonna 1962 Jönköpingissä. Hän on opiskellut teologiaa Lundin yliopistossa ja valmistui Pastoralinstitutetista (nyk. Svenska kyrkans utbildningsinstitut) vuonna 1985. Hän väitteli teologian tohtoriksi Lundin yliopistossa vuonna 2007 ja Modéuksen väitöskirja käsitteli eksegetiikkaa. Lisäksi Modéuksella on kandidaatintutkinto Tukholman yliopistosta, jossa hän opiskeli sosiaaliantropologiaa vuonna 1998.

Modéus on naimisssa Marianne Langby Modéuksen kanssa. Parilla on viisi aikuista lasta. Hänen veljensä, Fredrik Modéus, on myös pappi ja toimii Växjön piispana.

Ura pappina 
Vuonna 1986 Modéus vihittiin papiksi Växjön seurakunnassa. 

Modéus aloitti Linköpingin hiippakunnan piispana 6. maaliskuuta 2011. Hänet vihki piispaksi silloinen arkkipiispa Anders Wejryd.

Arkkipiispa Antje Jackelén ilmoitti loppuvuodesta 2021 jäävänsä eläkkeelle. Seuraaja on perinteisesti valittu virassa olevien piispojen keskuudesta. Modéus valittiin uudeksi arkkipiispaksi 8. kesäkuuta 2022, kun hän sai 59 % annetuista äänistä arkkipiispanvaalissa. Hänen on tarkoitus astua virkaansa 4. joulukuuta.

Lähteet 

Vuonna 1962 syntyneet
Ruotsalaiset teologit
Ruotsin luterilaiset arkkipiispat
Juha Säijälä

Juha Säijälä (s. 12. maaliskuuta 1978) [1] on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän asuu Turussa [1].
Säijälä on toiminut Kulttuurivihkot-lehdessä toimittajana ja toimitussihteerinä [2]. Nykyään hän on lehden toimituspäällikkö ja graafikko [3]. Säijälä on kirjoittanut vuodesta 2021 Kulttuurivihkot-lehteen Juhan Herkut -ruokakolumnipalstaa [4]. Hän on lisäksi työskennellyt vapaana toimittajana kirjoittaen artikkeleita muun muassa Voima-lehteen [5], Kansan Uutisiin [6] ja Libero-lehteen.
Säijälä johti kulttuuri-, mielipide- ja tiedelehtien liitto Kultti ry:tä vuonna 2017 [7] ja oli järjestön varapuheenjohtaja vuonna 2018.
Säijälä on toiminut poliittisissa järjestöissä ollen Vasemmistonuorten jäsen [1] ja vuonna 2022 Turun Vihreät ry:n hallituksen jäsen vastuualueenaan viestintä ja tiedotus [8]. Vuoden 2022 seurakuntavaaleissa hän on Turun Vihreä Kirkko -listan ehdokas Maarian seurakunnassa seurakuntaneuvostoon ja seurakuntayhtymän yhteiseen valtuustoon. [9]

Julkaisut
Säijälä, Juha: Juhan Herkut. Reseptejä vuosien varrelta. Järvenpää: omakustanne, 2001. ISBN 9529142399. [10]

Viitteet
1 https://saijala.net/juha/
2 https://www.tiedonantaja.fi/artikkelit/kulttuurivihkojen-taiteen-ja-taistelun-40-vuotta
3 https://www.kulttuurivihkot.fi/lehti/toimitus
4 https://www.kulttuurivihkot.fi/lehti/pdf/2019/1419-kulttuurivihkot-1-2021-tiedon-valtatiet-ja-sivupolut
5 https://voima.fi/arvio/huoneiden-kirja-on-turkulaisen-taiteen-vapaan-kentan-suurponnistus/
6 https://www.ku.fi/artikkeli/3167198-kreikan-vasemmistonuoret-ovat-uuden-edessa
7 https://www.ku.fi/artikkeli/3821414-tuki-leikattiin-kulttuurilehtien-saatavuus-heikkenee
8 https://www.vihreaturku.fi/jarjesto/
9 https://turunvihreakirkko.wordpress.com/ehdokkaat
10 https://data.nationallibrary.fi/bib/me/W00093558800

Elävät henkilöt
Vuonna 1978 syntyneet
Suomalaiset toimittajat
Muurlan Kistolan työväentalo

Muurlan Kistolan työväentalo oli Salon kaupungin Muurlan Kistolan kylässä sijainnut työväentalo.

Historiaa
Muurlan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Tontti työväentaloa varten ostettiin vuonna 1915. Talon sokkelityö aloitettiin vuonna 1917. Talo oli vesikattovaiheessa vasta vuonna 1927 ja valmistui vuonna 1929. Urheiluseura Muurlan Kiri omisti talon vuonna 1978.

Rakennus
Talon julkisivupiirustukset on tehnyt J. Louhikoski vuonna 1918. Rakennustarpeiksi ostettiin riihi vuonna 1922. Talo oli punainen. Julkisivut oli vuorattu rimalaudoituksella, maantiepuoleisessa julkisivussa oli käytetty vaakaponttilautaa.

Lähteet 

Työväentalot
Salon rakennukset ja rakennelmat
Muurla
Framsókn

Framsókn () on färsaarelainen liberaali puolue, joka kannattaa Färsaarten itsenäistymistä. Se on perustettu vuonna 2011. Puolueen puheenjohtajana toimii Ruth Vang.

Puolue osallistui ensimmäisiin vaaleihinsa vuonna 2011, jossa se voitti kaksi paikkaa. Vuosina 2015–2019 puolue oli sosiaalidemokraattien johtamassa hallituksessa.

Lähteet 

Liberaalit puolueet
Färsaarelaiset puolueet
Nousiaisten Saksalan työväentalo

Nousiaisten Saksalan työväentalo oli Nousiaisten kunnan Saksalan kylässä sijainnut työväentalo.

Historiaa 
Työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Tontti oli vuokralla. Talo rakennettiin 1920-luvun puolivälissä, mutta se myytiin maanomistajalle vuonna 1959.

Rakennus
Talo ei tullut koskaan täysin valmiiksi. Julkisivut ja sisäseinät olivat laudoittamattomat ja maalaamattomat. Perusta oli avoin sokkeli, joka oli tehty luonnonkivipilareista.

Lähteet 

Työväentalot
Nousiainen
Suomen entiset rakennukset ja rakennelmat
Tricholomatineae

Tricholomatineae on Agaricales-lahkoon kuuluva alalahko, joka sisältää muun muassa valmuskat ja malikat. Alalahkon lajit ovat pääosin helttasieniä. Tricholomatineae ilmestyi todennäköisesti liitukaudella noin 117 miljoonaa vuotta sitten. Aikojen saatossa on kehittynyt ekologialtaan erilaisia lajeja: osa muodostaa sienijuuria, osa on saprotrofeja ja osa loisia. Termitomyces-suvun sienet elävät symbioosissa termiittien kanssa. Vuonna 2022 kuvattu Omphalina licheniformis on jäkälän sieniosakas.

Luokittelu 
Tricholomatineae-alalahko sisältää seuraavat heimot:

 Asproinocybaceae
 Biannulariaceae
 Callistosporiaceae
 Clitocybaceae
 Entolomataceae
 Fayodiaceae
 Lyophyllaceae
 Macrocystidiaceae
 Omphalinaceae
 Pseudoclitocybaceae
 Tricholomataceae
Lisäksi alalahkossa on sukuja, joita ei ole luokiteltu mihinkään heimoon (incertae sedis):

 Aspropaxillus
 Giacomia
 Valeseitikit (Leucocortinarius)
 Notholepista
 Omphaliaster
 Paralepista
 Pseudoclitopilus
 Pikarimalikat (Pseudoomphalina)
 Ripukat (Rimbachia)
 Kalposet (Ripartites)
 Trichocybe

Alla on yksinkertaistettu kladogrammi, joka perustuu vuonna 2016 julkaistuun analyysiin. Taksonien nimet on päivitetty vastaamaan vuoden 2022 termistöä.

Lähteet
Phasmophobia

Phasmophobia on Kinetic Gamesin 18. syyskuuta 2020 julkaisema kauhupeli, joka perustuu aaveiden metsästykseen. Peliä voi pelata 1–4 hengen ryhmässä ja se onkin suunniteltu yhteistyöpeliksi. Tavoitteena pelissä on vierailla kummittelevissa paikoissa ja selvittää mikä pelin kummituksista kyseisessä sijainnissa on. Tämä tehdään pelissä olevien työkalujen, kuten EMF-mittarin, sekä Spirit boxin avulla.

Peli on ostettavissa ja ladattavissa Steam-alustasta.

Lähteet 

Kauhuvideopelit
Vuoden 2020 videopelit
Przewodówin ohjusturma

Puolalaisen Przewodówin kylän läheisyyteen osui 15. marraskuuta 2022 kaksi ohjusta. Przewodówin kylä sijaitsee Dołhobyczówin kunnassa Hrubieszówin piirikunnassa Lublinin voivodikunnassa Ukrainan rajan tuntumassa. Ohjusiskujen kerrottiin olevan osa suurempaa hyökkäystä Ukrainan kaupunkeja ja energialaitoksia vastaan ja että ohjukset olisivat vahingossa eksyneet Puolan puolelle. Myöhemmin tosin ilmoitettiin, että kyseessä olisi voinut olla vain yksinäinen ohjus.

Tapahtumat 
Venäjä ja Ukraina ovat kiistäneet laukaisseensa ohjuksen, ja Ukraina on syyttänyt siitä Venäjää. Asiantuntijoiden mukaan kyseessä ei voi olla tahallinen hyökkäys Puolaa kohtaan. Yhdysvaltalaisten viranomaislähteiden mukaan ohjusta ei ole todennäköisesti laukaistu Venäjältä, vaan se on saattanut olla ukrainalaisten ilmantorjuntaohjus jota Ukraina olisi luultavasti yrittänyt käyttää puolustaessaan venäläisiltä ohjusiskuilta. Ohjuksen kerrottiin olevan venäläisvalmisteinen Ukrainan käyttämä S-300-ilmatorjuntaohjus ja että ohjuksessa olisi voinut tekninen vika.

Onnettomuuden selvittely 
Puolalaiset tiedotusvälineet kertoivat, että kaksi puolalaista miestä, Bogusław Wos ja Bogdan Ciupek, kuoli viljatehtaan räjähdyksessä. Puolan viranomaiset ilmoittivat, että tehtaan räjähdyksen syy on toistaiseksi tuntematon. Puolalainen Radio ZET -asema kertoi, että kaksi ohjusta aiheutti räjähdyksen. 

Puolan pääministeri Mateusz Morawiecki kutsui iskun jälkeen kansallisen turvallisuus- ja puolustusvaliokunnan koolle kiireellisen kokouksen. Pian hyökkäyksen jälkeen BNO News kertoi, että Viro olisi valmis puolustamaan ”jokaista tuumaa Naton alueella”. Puolan hallituksen tiedottaja Piotr Müller kertoi Puolan nostavan asevoimiansa valmiustilaa ja selvittävänsä, tarvitseeko Puolan aktivoida Naton 4. artikla.

Tapauksen ja Družba-öljyputken sulkemisen vuoksi Unkarin pääministeri Viktor Orbánin johtama hallitus kutsui samana yönä puolustusneuvoston hätäkokoukseen, ja puolustusministeri Kristóf Szalay-Bobrovniczky kävi puhelinkeskustelun Naton pääsihteeri Jens Stoltenbergin kanssa. 

Pian väitetyn Venäjän ohjusiskujen jälkeen Pentagon myönsi uutiset, joiden mukaan kaksi venäläistä ohjusta osui Puolan sisällä lähellä Ukrainan rajaa, mutta sanoi, ettei se voinut vahvistaa niitä.

Reaktioita

Kansainväliset 
Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö kommentoi asiaa kertomalla, että ”uutiset Puolasta ovat huolestuttavia”. Suomen pääministeri Sanna Marin kommentoi asiaa sanomalla, että ”Puolasta kantautuvat uutiset ovat vakavia.”

Ukraina 
Ukrainan presidentti Volodomyr Zelenskyi kommentoi asiaa kertomalla, että ”sodan merkittävin eskalaatiopiste on nyt saavutettu. Zelenskyi ilmoitti keskiviikkona vielä uskovan, että kyseessä ei olisi ollut Ukrainan laukaisema ohjus kertomalla ettei hän ole saanut asiasta tietoa  Ukrainan ase- ja ilmavoimien johdolta.

Venäjä 
Venäjän puolustusministeriö kiisti syytökset, että Venäjä olisi iskujen takana.

Lähteet 

Puolan historia
Puolan ohjusisku
Pyhän Dionysios Areopagitan kirkko (Kolonáki)

Pyhän Dionysios Areopagitan kirkko () on ortodoksinen kirkko Kolonákin kaupunginosassa Ateenassa Kreikassa. Se on omistettu kaupungin suojeluspyhälle Dionysios Areopagitalle.

Pyhän Dionysios Areopagitan kirkon rakentaminen alkoi vuonna 1923, ja se vihittiin käyttöön 24. toukokuuta 1931. Sen paikalla oli aikaisemmin pieni kirkko, joka rakennettiin vuosina 1880–1886 ja purettiin uuden kirkon tieltä pieneksi käyneenä jo vuonna 1900. Uuden kirkon suunnitteli Anastásios Orlándos, ja työn loppuun saattaneiksi arkkitehdeiksi mainitaan sekä Dimítrios Filippákis että Geórgios Nomikós.

Kirkko sijaitsee Skoufá-kadulla. Kirkkorakennuksen tyylissä yhdistyy uusbarokkia, uusklassista arkkitehtuuria ja bysanttilaisia vaikutteita. Kirkko on pohjakaavaltaan ristinmuotoinen, ja siinä on suuri kupoli ja kaksi tornia. Kooltaan kirkko on yksi kaupungin suurimmista.

Kirkko toimi Ateenan väliaikaisena katedraalina Neitsyt Marian ilmestyksen katedraalin kunnostustöiden aikana 1999–2016. Kirkkoa ei tule sekoittaa Ateenan katoliseen Pyhän Dionysios Areopagitan katedraaliin.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Ateenan kirkot
Kreikan ortodoksiset kirkot
Autostore Holdings

AutoStore Holdings Ltd on norjalainen  vuonna 1996 perustettu holdingyhtiö, joka tarjoaa tytäryhtiöittensä välityksellä asiakkailleen tilaa säästäviä ja tehokkuutta lisäviä, robottiteknologiaa hyödyntäviä varastointiratkaisuja. Ratkaisujen automatiikka säästää henkilöstökuluissa. Yhtiön osake kuuluu Oslon pörssin keskeisten osakkeiden muodostamaan OBX-indeksiin.

Yhtiö on toimittanut yli tuhat Cube Storage -varastojärjestelmää monille teollisuusaloille yli 45 maassa. Yhtiön varastointijärjestelmiin kuuluvat kehikot, varastlaatikot, kuljetusrobotit, työasemat, ohjausyksiköt ja varaosat seköä varastonhallinnan ohjelmistot. Yrityksen päätoimipaikka sijaitsee Norjan Nedre Vats ja sillä on toimipisteet Oslon lisäksi kuudessa länsieurooppalaisessa maassa, Yhdysvaloissa, Etelä-Koreassa, Japanissa ja Singaporessa. Yhtiön varastorobotiikkajärjestelmät valmistetaan Puolassa.

Yhtiönosakkeiden kokonaisarvo oli lokakuun 2021 osakeannissa 12,4 miljardia dollaria. Ennen osakeantia yhtiön nimenä oli AutoStore NewCo Ltd.

Lähteet

Norjalaiset pörssiyhtiöt
Ohjelmistoyhtiöt
Robotiikka
Färsaarten parlamenttivaalit 2022

Färsaarten vuoden 2022 parlamenttivaalit pidetään 8. joulukuuta ja niissä valitaan kaikki 33 paikallisparlamentin jäsenet seuraavaksi neljäksi vuodeksi. Koko autonominen alue toimii yhtenä vaalipiirinä.

Tausta 
Edelliset parlamenttivaalit pidettiin vuonna 2019 ja niissä suurimmaksi puolueeksi selvisi kansanpuolue, joka sai 8 paikkaa. Se muodosti yhdessä keskustan ja unionistien kanssa hallituksen.

Hallitus kaatui kuitenkin lokakuussa 2022, kun keskustapuolue lähti hallituksesta, kun pääministeri Bárður á Steig Nielsen erotti ulkoministerinä toimineen Jenis av Ranan. Syynä erottamiseen oli se, että av Rana oli sanonut, ettei voi tukea Tanskan konservatiivien Søren Pape Poulsen mahdollista nousua pääministeriksi, koska tämä on homoseksuaali. Koska hallitus menetti enemmistönsä parlamentissa, määrättiin ennenaikaiset vaalit pidettäviksi 8. joulukuuta.

Äänioikeus ja ehdokasasettelu 
Parlamenttivaaleissa saavat äänestää sellaiset henkilöt, jotka täyttävät seuraavat ehdot:

 vähintään 18-vuotias 
 Tanskan kansalainen, joka on rekisteröitynyt Färsaarten asukkaaksi

Ehdokkaaksi voivat asettua sellaiset henkilöt, jotka ovat äänioikeutettuva vaaleissa.

Lähteet 

Vuoden 2022 vaalit
Färsaarten politiikka
Eduardo Riedel

Eduardo Corrêa Riedel (s. 5. heinäkuuta 1969) on 12. ja nykyinen Mato Grosso do Sulin kuvernööri, valittu vuonna 2022 Brasilian vaaleissa.  Toiminut jo Mato Grosso do Sulin infrastruktuurista vastaavana valtiosihteerinä 22.2.2022-1.1.2023. 

Vuonna 2022 hän asettui ehdolle osavaltiovaaleissa Mato Grosso do Sulissa kuvernööriksi ja Barbosinhan varakuvernööriksi.  Lokakuun 2. päivänä 2022 hänellä oli 361 981 ääntä (25,16 %) ja hän meni toiselle kierrokselle ehdokkaan Renan Contarin kanssa.

Ura 
Vuonna 2015 Riedel erosi Famasulin pääjohtajan tehtävästä (2012-2014) ja otti vastaan Mato Grosso do Sulin hallituksen ja strategisen hallinnon valtiosihteeristön johtajan Reinaldo Azambujan hallituksessa. pysyi vuoteen 2021 asti.  

30. lokakuuta 2022 hänet valittiin kuvernööriksi 808 210 äänellä (56,90 %), jolloin ehdokas Renan Contar sai 612 113 ääntä (43,10 %).

Henkilökohtainen elämä 
Vuonna 1994 hän meni naimisiin Mônica Morais'n kanssa, jonka kanssa hänellä on kaksi lasta: Marcela ja Rafael.

Viitteet 

Elävät henkilöt
Vuonna 1969 syntyneet
Brasilialaiset poliitikot
Brasilialaiset liikemiehet
Samsung Galaxy Z Fold 4

Samsung Galaxy Z Fold 4 on Samsungin 10. elokuuta 2022 julkistama ja 25. elokuuta julkaisema taittuvanäyttöinen älypuhelin.

Puhelimessa on kaksi näyttöä, joista toinen on taittuva päänäyttö ja toinen kansinäyttö. Päänäytön koko on 7,6 tuumaa ja kansinäytön 6,2 tuumaa. Molemmat näytöt tukevat 12 hertsin virkistystaajuutta. Keskusmuistia on 12 gigatavua, ja tallennustilaa on valittavana 256 gigatavua, 512 gigatavua tai yksi teratavu. Puhelimessa on Qualcomm Snapdragon 8+ Gen1 -kahdeksanydinprosessori.

Puhelimessa on yhteensä viisi kameraa, joista kolme on sijoitettu takakanteen, yksi etukanteen ja yksi päänäytön alle. Takakannen pääkameran tarkkuus on 50 megapikseliä, ultralaajakulmakameran 12 megapikseliä ja telekameran 10 megapikseliä. Telekamerassa on kolminkertainen optinen zoom. Etukannen kameran tarkkuus on 10 megapikseliä. Päänäytön alle upotetun kameran tarkkuus on neljä megapikseliä.

Akun kapasiteetti on 4 400 milliampeerituntia, ja se tukee 25 watin latausta ja 15 watin langatonta latausta. Puhelin on vesitiivis, ja sen IP-luokitus on X8. Sormenjälkitunnistin on sijoitettu puhelimen kyljelle virtapainikkeeseen. Käyttöjärjestelmänä on Android 12L ja käyttöliittymänä One UI 4.1.1. Puhelimelle on luvattu neljä Android-versiopäivitystä ja viisi vuotta tietoturvapäivityksiä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Samsung Galaxy Z Fold 4 Samsungin sivuilla

Galaxy Z Fold 4
Vuoden 2022 matkapuhelimet
Android-pohjaiset laitteet
Kosketusnäytölliset älypuhelimet
Lyhyttavara

Lyhyttavara on vanhentunut nimitys ompeluun, neulontaan ja muuhun tekstiilityöhön liittyvistä tarvikkeista sekä valmiina myydyistä asusteista, sukista ja alusvaatteista. Nimitys 'lyhyttavara' (, ) on syntynyt kangaskauppiaiden piirissä pituuden tai painon mukaan myytävien tuotteiden, kuten pakasta leikattavien kankaiden vastakohdaksi kuvaamaan kappaleittain tai tusinoittain myytäviä ompelutarvikkeita (nappeja, vetoketjuja, neuloja, lankarullia yms.) tai muita halpoja kappaletavaroita, kuten koruja ja koristeita, leluja ja askartelutarvikkeita.

Lyhyttavarakaupat
Lyhyttavaraliikkeet () olivat yleisiä etenkin 1900-luvun alkupuolella ennen valmisvaatekaupan yleistymistä, jolloin vaatteet tehtiin itse kotona tai teetettiin ompelijalla itse valituista kankaista ja tarvikkeista. Harvoja Suomessa yhä toimivia lyhyttavaraliikkeitä on Helsingin Kalliossa Neljännen linjan ja Suonionkadun kulmassa vuonna 1953 avattu Selma Palmu.

Rihkama
Nykyisin sanaa rihkama käytetään vähättelevässä mielessä edullisesta pikkutavarasta, etenkin halvoista koruista ja koristeista, tai kielikuvana minkä tahansa alan heikkolaatuisesta sarjatuotannosta. Aikoinaan se kuitenkin merkitsi aivan asenteettomasti samaa kuin lyhyttavara.. Kauppaneuvos Juho Linnamo piti Viipurissa, vuodesta 1940 Forssassa, lyhyttavaran tukkuliikettä nimeltä Rihkama Oy. Työpaikkailmoituksessa vuodelta 1912 Rihkama Tukkukauppa etsi kauppamatkustajaa, joka ”on perehtynyt rihkama (lyhyt-tavara) alaan”.

Lähteet

Aiheesta muualla

Taloushistoria
Vähittäiskauppa
Ompelu
Teemu Tanner

Teemu Tanner (s. 1985) on helsinkiläinen indie rock -laulaja ja -kitaristi. Tanner tunnetaan yhtyeistään Kynnet ja Hopeajärvi, joissa on toiminut keulahahmona. Tanner on myös vaikuttanut Love Sport ja Teksti-TV 666. Tanner on ollut mukana Yleisradion tv-ohjelmassa Sohvaperunat. Tanner ilmoitti syksyllä 2021 lopettavan uransa häneen kohdistuneen Instagramin Punkstoo-kanavalla levinneen kohun takia, jossa Tanneria syytettiin seksuaalisesta väkivallasta.

Suomalaiset rockmuusikot
Suomalaiset kitaristit
Elävät henkilöt
Vuonna 1985 syntyneet
Vähän-Beltin silta

Vähän-Beltin silta () eli Vähän-Beltin vanha silta () on ristikkopalkkisilta, joka ylittää Vähän-Beltin salmen Tanskassa. Sillan Jyllannin niemimaan puoleinen pää on Frederician esikaupungissa Snoghøjssä, ja Fynin puoleinen pää Middelfartissa.

Silta on Tanskan valtion omistuksessa, ja Banedanmark, Tanskan ratahallintovirasto, on vastuussa sen ylläpidosta. Se on ensimmäinen Vähän-Beltin yli rakennettu silta, ja sen valmistuminen oli ensimmäinen linkki Tanskan kolme pääosaa yhdistävässä ketjussa, joka saatiin valmiiksi Ison-Beltin sillan myötä 1998. Sillalla on kaksi junaraidetta, 5,6 m leveä ajorata, sekä kevyen liikenteen väylä.

Vähän-Beltin uuden sillan valmistuttua 1970 suurin osa autoliikenteestä siirtyi uudelle sillalle. Vähän-Beltin vanha silta on edelleen ainoa rautatiesilta Jyllannista Fyniin, joten myös kaikki Sjællandiin menevät junat kulkevat sillan yli.

Rakentaminen
Sillan rakensi tanskalainen Monberg & Thorsen. Rakennustyöt alkoivat 1929, ja silta avattiin liikenteelle 14. toukokuuta 1935. Rakentaminen oli haastavaa: salmen pohja oli pehmeää savea ja veden syvyys oli enimmillään 35 m. Siltapylväiden perustukset on upotettu syvemmälle kuin yhdenkään toisen Tanskan sillan. Sillan suuret niitatut ristikkopalkit ja 220 m pitkä pääjänne olivat myös tuolloin poikkeuksellisia.

Kuvia

Aiheesta muualla

Lähteet

Tanskan maantiede
Tanskan sillat
Ninja Kiwi

Ninja Kiwi aiemmin tunnettu nimellä Kaiparasoft Ltd on uusiseelantilainen pelistudio, joka on tullut tunnetuksi kehittämästään Bloons TD -pelisarjasta. Firman ensimmäinen peli oli selaimeen perustuva peli Cash Sprint.

Pelit

Bloons- pelit 
Bloons TD Battles on Bloons-pelisarjaan kuuluva spin-off-peli. Pelissä pelataan sarjalle poikkeuksellisesti toisia pelaajia vastaan. Peli julkaistiin vuonna 2012 ja saavutti suurta suosiota etenkin mobiilialustoilla.

Bloons TD 6 on pelisarjan kuudes pääpeli ja se julkaistiin alunperin vuonna 2018 ainoastaan iOS- ja Android-laitteille, mutta myöhemmin peli saapui myös Windows-tietokoneille.

Lähteet 

Pelitalot
Uusiseelantilaiset yritykset
Kauhavan yhtenäiskoulu

Kauhavan yläkoulu on Kauhavan kirkonkylällä toimiva peruskoulun luokat 1–9 käsittävä koulu. Koulu toimii samoissa tiloissa Kauhavan lukion kanssa. Koulun rehtorina toimii Ville Vihla ja apulaisrehtorina Tiina Luoma.

Kauhavan oppilaitokset
Suomen peruskoulut
Heidi Aaltonen (poliitikko)

Heidi Aaltonen (s. 2. huhtikuuta 1984) on suomalainen sairaanhoitaja sekä poliitikko. Aaltonen nousi ensimmäisissä aluevaaleissa Varsinais-Suomen hyvinvointialueen (Varha) aluevaltuustoon tammikuussa 2022. Hän toimii aluevaltuuston varapuheenjohtajana sekä aluehallituksen pöytäkunnan jäsenenä.

Ura 
Heidi Aaltonen on Turussa, Naantalissa kasvanut nykyinen raisiolainen Hän on kirjoittanut ylioppilaaksi Naantalin lukiosta vuonna 2003. Aaltonen valmistui sairaanhoitajaksi Turun ammattikorkeakoulusta vuonna 2008. Sairaanhoitajaksi valmistumisen jälkeen Aaltonen työskenteli pitkään urologian erikoisalalla Turun yliopistollisessa keskussairaalassa (Tyks). Vuonna 2015 hän aloitti sosiaali- ja terveydenhuollon johtamisen ja kehittämisen ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon Turun ammattikorkeakoulussa. Valmistumisen jälkeen hän työskenteli tutkimushoitajana biopankissa ja tiiminvetäjänä. Vuonna 2020 hän siirtyi osastonhoitajaksi vatsakirurgian päivystysosastolle. 

Lisäksi Aaltonen on opiskellut työn ohella hoitotyön johtamista sekä hallintotieteitä.

Politiikka 
Heidi Aaltonen valittiin Varsinais-Suomen hyvinvointialueen aluevaltuustoon ensimmäisissä aluevaaleissa 658 äänellä. Vaaliteemoinaan hän nosti esiin riittävät sosiaali- ja terveydenhuollon resurssit sekä alan työntekijöiden äänen kuulumisen päätöksenteossa. Aaltonen on valittu Turun seudun vihreiden naisten hallituksen jäseneksi vuodeksi 2023. Lisäksi hän toimii aktiivisesti palkkatasa-arvoa edistävän Datagaps ry hallituksessa.

Heidi Aaltonen on ehdolla vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Varsinais-Suomen vaalipiirissä.

Yksityiselämä 
Heidi Aaltonen on naimisissa ja hänellä on kaksi kouluikäistä lasta.

Elävät henkilöt
Vuonna 1984 syntyneet
Suomalaiset sairaanhoitajat
Orvakat

Orvakat eli orvassienet on kääväkkäisiin kuuluva sienten muotoryhmä. Ryhmä on laaja, ja se sisältää useita kehityslinjoja, jotka eivät ole läheistä sukua toisilleen. Orvakoilla on yleensä alustanmyöteinen eli resupinaattinen itiöemä. Itiölava voi olla esimerkiksi tasainen, poimuinen tai nystyinen. Suurin osa orvakoista on lahottajasieniä, jotka kasvavat esimerkiksi maaliläiskän näköisinä laikkuina lahopuulla. Orvakoihin kuuluu myös juurisieniä ja ruohokasvien loisia. Yleensä orvakat ovat ohuita, mutta jotkin lajit kasvattavat selkeästi alustastaan erottuvia, kovia itiöemiä. Orvakoilla voi myös olla lakki.

Monet orvakat ovat merkittäviä luonnon monimuotoisuuden kannalta. Ne voivat olla erikoistuneita lahottajia, jotka keskittyvät esimerkiksi pitkälle lahonneeseen puuhun. Talousmetsissä monet orvakat ovat harvinaisia tai uhanalaisia. Joitakin orvakoita voidaan käyttää vanhaa metsää ilmentävinä tunnuslajeina. Orvakoiden tunnistus on kuitenkin vaativaa, ja lajimääritykseen tarvitaan yleensä mikroskooppia. Orvakat ovatkin jääneet ekologisissa selvityksissä helttasieniä ja kääpiä vähemmälle huomiolle, koska orvakoiden tunnistus on hitaampaa.

Orvakat muistuttavat ekologialtaan kääpiä, mutta orvakat on huomattavasti monilajisempi ryhmä. Vuonna 2009 orvakoita tunnettiin Suomesta yli 400 lajia, kääpiä puolestaan noin 230. Orvakkalajisto tunnetaan kuitenkin kääpälajistoa huonommin. Kääpiin verrattuna orvakat painottuvat enemmän pieniläpimittaiseen puuainekseen, kuten oksiin. Lisäksi orvakat ovat hallitsevassa asemassa lehtipuun lahottajina, kun taas käävillä on vastaava asema havupuiden lahottajina. Käävät voivat olla yksi- tai monivuotisia, mutta orvakat ovat lähes poikkeuksetta yksivuotisia: ne muodostavat uuden itiöemän joka vuosi.

Orvakoita sisältäviä sukuja 
Orvakoita on muun muassa seuraavissa suvuissa:

 Keltahuovakat (Amaurodon)
 Hämäkät (Athelia)
 Vanut (Byssocorticium)
 Purppuranahakat (Chondrostereum)
 Jauhokesikät (Coniophora)
 Orvakat (Corticium)
 Pehmikät (Cylindrobasidium)
 Otaraspikat (Hyphodontia)
 Nukkaorvakat (Phanerochaete)
 Laikkurypykät (Phlebia)
 Isoharsukat (Phlebiella)
 Harmaaorvakat (Phlebiopsis)
 Kurokat (Sistotrema)
 Karvanahakat (Stereum)
 Kahvikat (Tomentella)

Lähteet
Unravel

Unravel on ruotsalaisen Coldwood Interactive -peliyhtiön valmistama ja Electronic Artsin julkaisema tasohyppelypeli. Peli julkaistiin 9. helmikuuta 2016 ja se on saatavilla PlayStation Store, Microsoft Store ja Steam videopelijakelupalveluissa. Pelissä pelataan Yarny nimisellä villaotuksella, jolla ratkotaan pulmia ja edetään alueelta toiselle. Pelistä on myös julkaistu vuonna 2019 ilmestynyt jatko-osa Unravel 2.

Pelaaminen 
Peli keskittyy pelaajan ohjaaman Yarny hahmon ympärille ja seuraa tämän seikkailua. Peli on täynnä erilaista pulmanratkontaa, jossa hyödynnetään pelihahmon kykyjä. Pelihahmo voi esimerkiksi käyttää kehossaan olevia lankoja ja kiivetä niiden avulla ylös seiniä. Pelin päätarina on noin 6 tunnin mittainen.

Vastaanotto 
Peli vastaanotti enimmäkseen positiivista palautetta ja esimerkiksi IGN antoi sille 8.5/10 arvostelussaan kun taas The Guardian antoi sille arvostelussaan 4/5.

Pelin tietokoneversio sai Metacriticin kriitikkoarvioissa 81 pistettä 100 mahdollisesta pisteestä.

Unravel peliä on kehuttu erityisesti sen visuaalisesta toteutuksesta.

Lähteet

Aiheesta muualla 
https://www.ea.com/en-gb/games/unravel
Ruotsissa kehitetyt videopelit
Vuoden 2016 videopelit
Tasohyppelyt
Pyhän Kolminaisuuden kirkko (Kerameikós)

Pyhän Kolminaisuuden kirkko (, ) on ortodoksinen kirkko Kerameikóksen kaupunginosassa Ateenassa Kreikassa. Se on omistettu Pyhälle Kolminaisuudelle.

Kerameikóksen Pyhän Kolminaisuuden kirkko vihittiin käyttöön 11. joulukuuta 1955. Se sai nimensä lähellä olleesta bysanttilaisaikaisesta kirkosta, joka purettiin vuonna 1957. Kirkkorakennuksen alkuperäiset suunnitelmat teki Ernst Ziller vuosina 1915–1916. Nykyisin kirkko on yksi kaupungin seurakuntakirkoista. Kirkkorakennus kärsi vaurioita vuoden 1999 maanjäristyksessä, jonka jälkeen sitä on kunnostettu.

Kirkko sijaitsee Ateenan keskustan länsipuolella Peiraiós (Panagí Tsaldári) -kadun varrella ja antiikin Kerameikoksen arkeologisen alueen laidalla. Kirkko on pohjakaavaltaan ristinmuotoinen ja siinä on suuri kupoli ja kaksi tornia. Kooltaan se on yksi Ateenan suurimpia.

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

Ateenan kirkot
Kreikan ortodoksiset kirkot
Enlisted (videopeli)

Enlisted on latvialaisen Darkflow Softwaren kehittämä ja unkarilaisen Gaijin Entertainment -peliyhtiön julkaisema toiseen maailmansotaan sijoittuva monen pelaajan ensimmäisen persoonan nopeatempoinen ammuntapeli.  Pelissä esiintyy toisen maailmansodan kuuluisia tapahtumia kuten Berliinin taistelu ja Normandian maihinnousu. Tietokoneversion avoin-beta testi käynnistyi 8. huhtikuuta 2021 jolloin pelaajat pääsivät pelaamaan peliä ennen sen julkaisua. Aluksi peli oli ainoastaan pelattavissa Xbox-pelikonsoleilla.

Pelaaminen 
Pelissä pelaaja voi pelata kuuden eri valtion armeijassa. Pelissä esiintyvät valtiot ovat Iso-Britannia Yhdysvallat, Neuvostoliitto, Japani, Natsi-Saksa, Italia. Pelissä valitaan myös kampanja, jota haluaa pelata. Pelaajien on mahdollista ohjata erilaisia lentokoneita ja panssarivaunuja sekä komentaa tekoälyn ohjaamia hahmoja. Enlisted on pyrkinyt olemaan mahdollisimman todenmukainen kuvaus historiasta. Pelaajat pääsevät myös kehittämään hahmojaan sekä välineitään pelissä. Päivitykset etenevät asteittain 1-5 tähden välillä.

Kehitys 
Pelin kehitys julkistettiin jo vuonna 2016. Aluksi ainoat kampanjat pelissä olivat Moskovan taistelu (eng. Battle of Moscow) ja Normandian maihinnousu (eng. Invasion of Normandy), mutta myöhemmin myös muita kamppanjoita lisättiin. Ensimmäinen julkinen pelitestaus käynnistyi vuonna 2020 Xboxilla.

Vastaanotto 
Enlisted on saanut vaihtelevia arvioita.

Metacriticin käyttäjäarviointien keskiarvo pelille on 41/100.

XboxEra antoi pelille arvioksi 7.5/10.

Lähteet 

MMOG-pelit
Strategiapelit
PlayStation 4 -pelit
PlayStation 5 -pelit
Xbox Series X- ja Series S -pelit
Xbox One -pelit
Windows-pelit
Toiseen maailmansotaan sijoittuvat videopelit
Ilmaispelit
Vuoden 2021 videopelit
Kerkola (täsmennyssivu)

Kerkola voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:

Paikannimi 
Kerkola, kylä ja aiempi kyläkeskus Somerolla
Kerkola, kylä Paimiossa

Sukunimi 
Erkki Kerkola (1922–2008), suomalainen diplomi-insinööri, yritysjohtaja, opettaja ja kauppaneuvos
Katri Lindeqvist (o.s. Kerkola) (s. 1980), suomalainen suunnistaja

Täsmennyssivut
Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Ylioppilaskunta

Ylioppilaskunta on opiskelijoiden edunvalvontaan keskittyvä organisaatio yliopistossa.

Ylioppilaskunnat eri maissa

Suomessa 

Jokaisessa Suomen yliopistossa on ylioppilaskunta.

Ruotsissa 
Ruotsissa ylioppilaskuntien () historia ulottuu 1800-luvun alkuun.

Aiheesta muualla
Potilaskeskeisyys (Norja)

Potilaskeskeisyys () on norjalainen puolue. Se asetti ehdokkaita Finnmarkissa vuoden 2021 suurkäräjävaaleissa ja sai 0,3 prosenttia äänistä koko maan tasolla, mutta 13 prosenttia Finnmarkissa. Näin ollen puolueen puheenjohtaja Irene Ojala valittiin suurkäräjille.

Puolue on yhden asian puolue, ja sen tavoitteena on saada Pohjois-Norjaan uusi päivystävä sairaala.

Lähteet 

Norjalaiset puolueet
Ken Carson

Kenyatta Lee Frazier Jr. (s. 11. huhtikuuta 2000 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat), taiteilijanimeltään Ken Carson, on Yhdysvaltalainen hip hop artisti, laulaja ja lauluntekijä.

Diskografia

Studioalbumit 
• Project X (2021)

• X (2022)
Destroy Lonely

Bobby Sandimanie III (s. 30. heinäkuuta 2001 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat), taiteilijanimeltään Destroy Lonely, on yhdysvaltalainen hip hop artisti, laulaja ja lauluntekijä.

Diskografia

Studioalbumit 
• </3 (2020)

• No Stylist (2022)

Yhdysvaltalaiset hip hop -artistit
Elävät henkilöt
Vuonna 2001 syntyneet
Oil Panic (elektroniikkapeli)

Oil Panic on Nintendon Game & Watch -sarjan ensimmäinen Multi-Screen (kaksitaso) peli.
Kuvaus: Peli tapahtuu huoltoasemalla. Ylätasolla olevan apulaisen on kerättävä vuotavan öljy-
putken tipat ja kaadettava ne alemmalla kerroksella olevan apulaisen sankoon. Sanko ottaa vain
kolme tippaa kerralla. Peli päättyy kolmeen munaukseen (MISS) kummalla tahansa tasolla.
-Virhe (MISS) tapahtuu, jos:
-Ylemmällä tasolla oljytippa pääsee kuumaan kohteeseen, sanko läikkyy yli, tai jos alemmalla 
 tasolla öljy kaatuu asiakkaiden niskaan.
-Maaginen 300 pistettä: Jos siihen asti pääsee ilman munauksia, tulee hetkeksi aikaa toinen
 apulainen ja pisteet saa tuplana, Muussa tapauksessa virheet (MISS) nollataan.
-Erikoista: Ainoa G&W-peli, jossa on kaksi eri virhelaskuria.
 -Malli OP-51
-Julkaistu 28.5-1982
-Kuoren väri: valkoinen.

Vuoden 1982 videopelit
Nintendon julkaisemat videopelit
Cavlingprisen

Cavlingprisen on tanskalainen journalistipalkinto, jota journalistiliitto Dansk Journalistforbund on jakanut vuodesta 1945. Se on nimetty liiton perustajan Henry Cavlingin mukaan ja koostuu häntä esittävästä pienoispatsaasta sekä 25 000 kruunun rahasummasta.

Saajat

 1945 – Henrik V. Ringsted
 1946 – Ole Vinding
 1947 – Gunnar R. Næsselund
 1948 – Nele Topsøe
 1949 – Poul Dalgaard ja Anders B. Nørgaard
 1950 – Mogens Bostrup
 1951 – Niels Blædel
 1952 – Aage Hastrup
 1953 – Per Arboe Rasmussen
 1954 – Robert Kjældgård
 1955 – palkintoa ei jaettu
 1956 – Punaisen Ristin Unkari-keräys
 1957 – Ole Hansen
 1958 – palkintoa ei jaettu
 1959 – Dan Larsen
 1960 – Viggo Duvå
 1961 – Willy Reunert
 1962 – Jørgen Hartmann-Petersen
 1963 – Poul Trier Pedersen
 1964 – Knud Poulsen
 1965 – Poul Dalgaard
 1966 – Herbert Pundik
 1967 – Hans V. Bischoff
 1968 – Erik Nørgaard
 1969 – Thyra Christensen
 1970 – Leif Blædel
 1971 – Torgny Møller
 1972 – Leif Kjeldsen
 1973 – Vejle Avisin toimitus
 1974 – Anne Wolden-Ræthinge
 1975 – Nele Rue
 1976 – Harry Rasmussen
 1977 – Jakob Andersen ja Søren Jakobsen
 1978 – Sven Bedsted ja Jens Otto Kjær Hansen
 1979 – Jærgen Flindt Pedersen ja Erik Stephensen
 1980 – Hannde Dam
 1981 – Henning Thøgersen ja Jan Michaelsen
 1982 – J. B. Holmgård
 1983 – Hanne Reintoft
 1984 – Sten Baadsgaard ja Jørgen Pedersen
 1985 – Allan Graubæk, Gunner Nielsen ja Henrik Thomsen
 1986 – Alex Frank Larsen
 1987 – PRESS-aikakauslehti
 1988 – Jens J. Espersen
 1989 – Anders Peter Mathiasen ja Jeppe Juhl
 1990 – Erik Eisenberg, Ulrik Haagerup ja Martin Uhlenfeldt
 1991 – Leif O. Dahl ja Claus G. Theilgaard
 1992 – Nils Ufer (postuumisti)
 1993 – Mikkel Hertz
 1994 – John Mynderup
 1995 – Christian Nordkap, Lars Rugaard ja Erik Valeur
 1996 – Henrik Grunnet ja Michael Klint
 1997 – Poul Brink
 1998 – Tonni Vinkel Sørensen
 1999 – Erik Eisenberg, Søren Funch ja Jens Christian Hansen
 2000 – Kasper D. Borch ja Kim Dahl Nielsen
 2001 – Poul Høi
 2002 – Morten Pihl ja Jakob Priess-Sørensen
 2003 – Charlotte Aagaard, Jørgen Steen Nielsen ja Bo Elkjær
 2004 – Miki Mistrati, Thomas Stokholm, Jeppe Facius ja Anders-Peter Mathiasen
 2005 – Christian Andersen ja Michael Klint
 2006 – Olav Hergel ja Miriam Dalsgaard
 2007 – Peter Øvig Knudsen
 2008 – Erik Refner, Jesper Woldenhof, Morten Crone ja Morten Frich
 2009 – Jesper Tynell
 2010 – Asger Westh, Lars Nørgaard Pedersen ja Stine Larsen
 2011 – Ulrik Dahlin ja Anton Geist
 2012 – Asbjørn With
 2013 – Jeppe Gaardboe, Frederik Brun Madsen, Søren Kristensen, Michael Klint ja Steen Jensen
 2014 – Morten Pihl
 2015 – Puk Damsgård
 2016 – Chris Kjær Jessen, Lars Nørgaard Pedersen ja Michael Lund
 2017 – Camilla Stockmann ja Janus Køster-Rasmussen
 2018 – Eva Jung, Simon Bendtsen ja Michael Lund
 2019 – Tea Krogh Sørensen ja Morten Pihl
 2020 – Anders Legarth Schmidt
 2021 – Nagieb Khaja, Jeppe Findalen, Thomas Fogt ja Magnus Mio

Lähteet

Aiheesta muualla
 Dansk Journalistforbund 

Journalismipalkinnot
Tanskalainen kulttuuri
Kari Lake

Kari Ann Lake (s. 23. elokuuta 1969 Rock Island, Illinois, Yhdysvallat) on amerikkalainen poliitikko ja entinen uutisankkuri. Hän on ollut sekä republikaani, demokraatti että sitoutumaton. Vuoden 2022 vaaleissa hän suostui Donald Trumpin kannattajana Arizonan kuvernöörinvaaliin ehdokkaaksi, ja on olut runsaasti esillä vaalikampanjan aikana pitäen Trumpin häviötä presidentinvaalissa 2020 valheena. Hän hävisi niukasti vastaehdokkaalleen Katie Hobbsille.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kari Lake for Governor

Yhdysvaltalaiset poliitikot
Yhdysvaltalaiset toimittajat
Vuonna 1969 syntyneet
Elävät henkilöt