Siilinjärvi

Siilinjärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan keskiosassa, 23 kilometriä Kuopiosta pohjoiseen. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2. Siilinjärven naapurikunnat ovat Kuopio ja Lapinlahti.

Siilinjärvellä on kaksi suurta asuinkeskittymää, jotka sijaitsevat yli kymmenen kilometrin päässä toisistaan: Siilinjärven kirkonkylä ja Toivala-Vuorela.

Yaran apatiittikaivos on merkittävä työllistäjä alueella.

Maantiede 
Siilinjärvi sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa, 22 km Kuopiosta pohjoiseen.

Siilinjärven maisemaa leimaavat harjut, lehdot ja rehevät vesistöt. Kunnan halki kulkee Suomen pisin yhtenäinen harjujakso, joka kulkee Joensuun Jaamankankaalta Tuusniemen kautta Siilinjärven keskustaan.

Sijainti 
Välimatkoja Siilinjärveltä

 Kuopio 22 km
 Iisalmi 58 km
 Varkaus 97 km
 Liperi 107 km
 Kajaani 147 km
 Joensuu 137 km
 Mikkeli 185 km
 Jyväskylä 166 km
 Helsinki 403 km
 Lahti 301 km
 Tampere 314 km
 Turku 470 km
 Kemi 370 km
 Ilmajoki 261 km
 Oulu 262 km
 Rovaniemi 469 km

Geologia 

Siilinjärven kallioperä on vanhaa ja koostuu useista kivilajeista. Vanhimmat kivet ovat iältään yli 2 500 miljoonaa vuotta, kun nuorimpiin kuuluu noin 1 880–1 870 miljoonan vuoden ikäisiä kiviä. Vanhimmat kivet edustavat nykyisten Alppien tapaisen, mutta ikivanhan jo lähes tasaiseksi kuluneen vuoriston juuriosaa. Nämä ns. pohjagneissit ovat seoskiviä. Nykyään Siilinjärvellä näitä kiviä löytyy esimerkiksi kantatie 75:n varrella Päivärinteen ABC-aseman jälkeen ennen Sulkavanniityn risteystä tien oikealla puolella olevassa kallioleikkauksessa. Todisteena tulivuoritoiminnasta ovat noin 2 060 miljoonaa vuotta vanhat laavakivet. Siilinjärven kallioperän kiviä on hyödynnetty muun muassa kemianteollisuuden raaka-aineeksi, sekä murskeena ja sepelinä korvaamaan harjujen soraa ja hiekkaa.

Siilinjärven arkeeinen kallioperä rikkoutui noin 2 600 miljoonaa vuotta sitten, kun silloiseen maankuoreen aukeni mahdollisesti 100–200 kilometrin syvyyteen asti ulottuvia repeämiä. Niihin purkautui kivisulaa, josta kiteytyivät muun muassa Yaran (ent. Kemira) kaivoksen alueella nähtävät karbonatiitti- ja glimmeriittikivet samoin kuin feniitti.

Siilinjärven maisemaa ja maapeitettä muovaili suurimmaksi osaksi nykyaikaa edeltänyt Veiksel-jääkausi.

Mannerjään sulaessa suurin osa Siilinjärvestä jäi aluksi meren alle. Tuolloin alue kuului Yoldianmeren ulkosaaristoon. Jälkiä muinaisesta merenrannasta on nähtävissä mäkien rinteillä. Nykyisin silloinen merenranta on Siilinjärvellä noin 150 metrin korkeudessa. Suurten järvien pinnan laskujen ohella soistuminen on eniten muuttanut Siilinjärven maisemaa viimeksi kuluneiden 5 000 vuoden aikana.

Nykyisin yleisin maalaji on moreeni. Suurin osa kunnan alueesta on kumpuilevaa kallio- ja moreenimaastoa. Siilinjärven kautta kulkee Suomen pisin yhtenäinen harjujakso. Keskustan alueella harjualue haarautuu. Pidempi haara jatkuu pohjoisluoteeseen ja lyhyempi länsiluoteeseen. Solmukohdassa sijaitseva Patakukkula-Tarinaharju on kerrospaksuudeltaan yksi Suomen suurimpia harjukerrostumia. Se kohoaa ympäristöstään noin 80 metriä ja maakerroksen paksuus on yli 100 metriä. Alueella on myös suppamaastoa. Kunnan keskiosien alavilla alueilla esiintyy runsaasti jäätikköjokien aikanaan aikaansaamia savi- ja silttikerrostumia.

Luonto ja luonnonsuojelu
Siilinjärven alue kuuluu Kuopion lehtokeskukseen, ja kunnan alueella on arvokkaita lehtoja kuten Lutinpuron varren saniaislehto, Aumanalaisen puronotkon kotkansiipivaltainen lehto ja Kourulammen lehto. Osa Kuivasteenmäen lehdosta on suojeltu.

Monet Siilinjärven matalat, rehevät järvet ovat tärkeitä lintujärviä. Kevättömällä on neljä suojelualuetta. Siellä tavattavia lintuja ovat kaulushaikara, ruskosuohaukka, kurki ja ruisrääkkä.

Siilinjärvellä on suojeltu myös suo- ja metsäalueita.

Vesistöt 
Siilinjärven kirkonkylä sijaitsee Siilinjärven luoteisrannalla. Pitkulainen järvi laskee kaakkoisosastaan Juurusveteen.

Ilmasto

Kunnan aluerakenne 
Suurin osa asumisesta on keskittynyt kunnan etelä-pohjois-suunnassa halkaisevan valtatie 5:n varteen. Tämän lisäksi ympäri kuntaa sijaitsee useita pieniä kyläkeskittymiä. Kesämökkejä kunnassa on 935.

Siilinjärvellä on kaksi suurta asuinkeskittymää, jotka sijaitsevat yli kymmenen kilometrin päässä toisistaan: Kirkonkylä ja Toivala-Vuorela. Kirkonkylän alueella asuu noin 10 000 henkeä ja sen suurimmat asuinalueet ovat; keskusta, Leppäkaarre, Simonsalo, Harjamäki ja Kasurila. Kuopion rajan tuntumassa sijaitseva Toivala-Vuorela on noin 5 000 hengen asuinkeskittymä ja siihen kuuluvat Toivalan, Vuorelan ja Haaparinteen asuinalueet.

Keskustan läheisyydessä sijaitsevat lisäksi Siilinpään, Sulkavanniityn, Kirkonmäen, Räisälän, Ahmon, Pyylammen, Vesijärven, Joentauksen, Päivärinteen, Honkamäen, Tynnörisen ja Vanhan Pappilan asuinalueet.

Kerrostalorakentaminen on keskittynyt keskustan lisäksi Vuorelaan, Harjamäkeen, Siilinpäähän, Simonsaloon, Kirkonmäelle ja Leppäkaarteeseen.

Vuonna 2009 keskustassa alkoi mittava rakennushanke, kun Asematielle alettiin rakentaa useiden kerrostalojen asuinkokonaisuutta. Kerrostalot ovat 4–7-kerroksisia. Toinen suuri menossa oleva rakennushanke on Haaparinteen asuinalueen rakentaminen. Täysin uutta omakoti- ja rivitaloaluetta rakennetaan Toivalan, Vuorelan ja moottoritien väliseen kolmioon. Alueen viisiosainen rakennushanke kattaa yhteensä toistasataa asuinrakennusta. Tällä hetkellä rakennetaan alueen neljättä vaihetta.

Siilinjärven asuinalueet

Siilinjärven kylät

Historiaa

Siilinjärven kunta juontaa nimensä samannimisestä järvestä, jonka nimi puolestaan ei viittaa siiliin, vaan todennäköisesti pohjautuu saamenkieliseen siida-sanaan, tarkoittaen talviasumusta. On myös arveltu, että Siilinjärvi-nimi voisi pohjautua henkilönnimeen Siili, joka on karjalaisperäinen asu venäläisistä henkilönnimistä Sila ja Silka. Joka tapauksessa sanan tavallinen merkitys ei käy nimen lähteeksi, koska eläin tuotiin Suomeen Virosta vasta 1800-luvulla. Myös eläimen nimi tulee ilmeisesti viron kielestä.

Kunnan vaakunan kaksi kassaraa liittyvät Kasurilan kylän nimeen, jonka mukaan itsenäistynyt kunta alun perin määrättiin nimettäväksi. Vaakunan vesilehvä viittaa järveen, jonka mukaan kunta sai nykyisen nimensä. Uudempaa Siilinjärven kunnan brändin rakentamista edustaa kuvanveistäjä Pekka Jylhän suunnitteleman, viitostien varteen Kasurilan kalliolle sijoitetun kullatun Ilmestys-veistoksen (2000) mukaisen piirroshahmon käyttäminen kuntalogossa tyylitellyn vaakunaotteen ja Siilinjärvi - Kultaa elämäsi -tunnuslauseen perässä.

Siilinjärven kunta perustettiin vuonna 1925 Kuopion maalaiskunnan, Nilsiän ja Maaningan sivukylistä. Suunnilleen samaan aikaan perustettiin myös Tarinaharjun parantola ja Harjamäen piirimielisairaala. Tuolloin oli tavallista, että keuhkotautiset ja mielisairaat sijoitettiin mahdollisimman kauaksi muusta väestöstä.

1950-luvulla rakennettiin maantie uuteen paikkaan nykyisen kunnantalon ja linja-autoaseman väliin. Tätä aikaisemmin etelään vievä tie oli kulkenut nykyisen keskustan harjualueen itäpuolella lähellä rautatietä. Uusi tie säilyi pääväylänä etelään moottoritien valmistumiseen asti. Moottoritien rakentaminen 1980- ja 1990-lukujen taitteessa mullisti huomattavasti Siilinjärven keskustan aluetta. Moottoritie rakennettiin ns. läntisen linjauksen mukaisesti valtuuston päätöksellä äänin 18–17. Näin moottoritie rakennettiin aivan keskustan kupeeseen. Toinen vaihtoehto moottoritien paikaksi oli itäinen väylä, joka olisi eronnut vanhasta Viitostiestä Rissalan kohdalla ja kulkenut Siilinlahden itäpuolitse Leppäkaarteen ja Yaran (ent. Kemira) välistä.

1969 avatulla Rikkihappo Oy:n (nyk. Yara) Siilinjärven kaivoksella on suuri työllistävä vaikutus Siilinjärvellä. Vielä lähes 40 vuotta perustamisensa jälkeen Yara (ent. Kemira) on yksi tärkeimmistä yksittäisistä syistä Siilinjärven hyvään työllisyystilanteeseen. Tehtaan rakentaminen vaikutti myös väestönkehitykseen positiivisesti. Lähellä sijaitsevan Simonsalon alueen rakentaminen alkoi samana vuonna, kun tehdas avattiin, lisääntyneen työväestön asuttamiseksi. Yaran toimintaan liittyvä kipsin läjitysalue hallitsee maisemaa Siilinjärven keskustan itäpuolella. Tehtaan apatiittiavolouhos on nykyään yli kolmen kilometrin pituinen.

Aikoinaan kunnan nykyisen keskustan läheltä otettiin paljon soraa eritoten teollisuuden ja lähiseutujen tienrakennuksen tarpeisiin. Siilinjärvi valittiin vuonna 1985 Suomen rumimmaksi kirkonkyläksi (ei kunnaksi, kuten usein mainitaan) Helsingin Sanomien äänestyksessä.

Soravarojen hyödyntäminen alkoi 1930-luvulla, kun Ahmon alueelta alettiin ottaa soraa ja hiekkaa Kallansiltojen rakennustyömaalle. Tähän aikaan osa nykyistä keskustaa oli vielä koskematonta harjualuetta. Ahmon sora-alueen jälkeen 1950-luvulla alettiin hyödyntää keskustan länsipuolella Tarinaharjun alueella sijainnutta sora-aluetta. Tämä alue nimettiin ”ykkösmontuksi”. Paikoitellen alueelta otettiin soraa jopa pohjaveden pinnan alapuolelta. Nykyisin aluetta on hyötykäytetty rakentamalla sinne hyppyrimäkiä ja rantalentopallokenttiä.

1970-luvulla valtuustossa heräsi halu suojella Tarinaharjun aluetta ja varsinkin Patakukkulan alueen harjumaisemaa. Soranotto alueella loppuikin vaikka aluetta ei virallisesti suojeltu. Soranotto siirtyi tämän jälkeen alueen länsipuolelle kauemmaksi keskustasta Maaningantien varteen, jonne syntyi myöhemmin vielä suurempi soramonttu ns. kakkosmonttu. Tämän lisäksi soramonttuja on syntynyt myöhemmin vielä muun muassa Pöljälle ja Rissalan Siltasalmeen.

Elokuussa 2019 Siilinjärven K-Supermarketissa Eurojackpotia pelannut 50 hengen porukka voitti kaikkien aikojen suurimman voiton, 92 miljoonaa euroa.

Hallinto
Siilinjärven kunnanjohtajana toimii vuodesta 2009 alkaen Vesa Lötjönen.

Siilinjärven kunnanvaltuustossa on 43 paikkaa. Vuoden 2021 kuntavaaleissa paikat jakaantuivat seuraavasti:
 Keskusta 17 paikkaa
 SDP 7 paikkaa
 Perussuomalaiset 7 paikkaa
 Kokoomus 6 paikkaa
 Vihreä liitto 4 paikkaa
 Vasemmistoliitto 1 paikka
 Kristillisdemokraatit 1 paikka

Talous 
Siilinjärven tuloveroprosentti vuonna 2017 oli 21,25.

Suuriin työllistäjiin kuuluvat kunnan itsensä jälkeen Siilinjärvellä sijaitseva Kuopion lentoasema, jolla toimii myös Ilmavoimien Karjalan Lennosto. Suurimmat yritykset Siilinjärvellä ovat Yara Suomi Oy:n tehdas ja apatiittikaivos, Lujabetoni Oy, Hydroline Oy, Virkistysuimala Fontanella ja Kylpylähotelli Kunnonpaikka.

Alkutuotannossa työpaikoista on 5 %, teollisuudessa ja rakentamisessa 29 % sekä palvelualoilla 66 %. Työttömyyslukemat ovat Pohjois-Savon alhaisimmat,vuonna 2016 keskimäärin 9,4 %, kun samaan aikaan työttömiä oli Pohjois-Savossa keskimäärin 13,4 % ja koko maassa 13,2 %.

Liikenne

Jokaiseen pääilmansuuntaan kulkevien maanteiden lisäksi Siilinjärven keskustassa on rautatieasema, jolla matkustajajunat pysähtyvät. Kunnan alueeseen kuuluu syväsatama ja Rissalassa sijaitseva Kuopion lentoasema. Lentoaseman yhteyteen sijoittuu myös veneilyterminaali.

Maantiet
Kunnan läpi kulkee valtatie 5 etelä-pohjois-suuntaan, valtatie 9 länsi-itä-suuntaan, kantatie 75 Nurmeksen kautta Kuhmoon ja kantatie 77 Viitasaaren kautta Kyyjärvelle (ns. Sininen tie). Siilinjärveltä ajaa moottoritietä Kuopioon kesäisin runsaassa 10 minuutissa ja talvisin runsaassa 15 minuutissa.

Seuraavat tiet valtatie 9:ää lukuun ottamatta kulkevat aivan Siilinjärven keskustan ohi. Valtatie 9 erkanee valtatie 5:stä Vuorelassa.

 Kuopio, Varkaus, Mikkeli, Heinola, Lahti, Helsinki (etelään)
 Iisalmi, Kajaani, Kuusamo, Sodankylä (pohjoiseen)
  Kuopio, Jyväskylä, Tampere, Turku (lounaaseen)
 Joensuu, Niirala (itään, Sininen tie)
 Nurmes, Kuhmo (koilliseen)
 Maaninka, Pielavesi, Viitasaari, Vaasa (länteen, Sininen tie)

Rautatie ja linja-autot

Savon rata kulkee kunnan läpi, ja junat pysähtyvät Siilinjärven rautatieasemalla. Päivittäin matkustajajunia kulkee runsaat viisi kappaletta suuntaansa. Seuraava matkustajaliikenteen käytössä oleva asema on pohjoisessa Lapinlahti ja etelässä Kuopio. Myös Toivalassa ja Pöljällä on rautatieasemat, joissa matkustajajunat eivät kuitenkaan enää pysähdy. Junamatka Kuopioon kestää alle 20 minuuttia.

Yöjunia ei pysähdy Siilinjärvellä. Linja-auton yöpikavuoro kuitenkin liikennöi Helsingin, Kuopion ja Oulun välillä päivittäin Siilinjärven kautta. Siilinjärven keskustaajamasta pääsee pikavuoroilla ilman autonvaihtoa Helsinkiin, Ouluun, Kajaaniin, Nurmekseen, Savonlinnaan sekä poikittaisella pikavuorolla Joensuuhun, Vaasaan, Seinäjoelle ja Viitasaarelle. Joensuun ja Kuopion väliset pikavuorot ajetaan Siilinjärvellä Vuorelan ja Toivalan kunnanosien kautta.

Lentoliikenne

Siilinjärvellä sijaitseva Kuopion lentoasema on noin kymmenen minuutin ajomatkan päässä Siilinjärven keskustasta. Lentoasemalta pääsee reittilennoilla tällä hetkellä vain Finnairin lennoilla Helsinkiin.

Paikallisliikenne
Siilinjärvellä liikennöivät paikallisliikenteen bussit ovat osa Kuopion paikallisliikenteen verkostoa. Tiheimmin paikallisliikenteen bussit liikennöivät Siilinjärven eteläosissa Toivalassa ja Vuorelassa. Keskustan alueella ja sen ympäristössä (Harjamäki, Leppäkaarre, Simonsalo, Kasurila) bussien liikennöintiväli on noin puoli tuntia. Tämän lisäksi bussiverkosto kattaa myös Jännevirran.

Bussimatka keskustasta Kuopioon paikallisliikenteen vuorolla kestää 30–40 minuuttia. Pikavuorolla matka kestää noin 20 minuuttia.

Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys vuodesta 1925 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Siilinjärvi on yksikielinen suomenkielinen kunta. Kunnan väkiluku on kasvanut 2000-luvulla vuosittain. Väestö on varsin nuorta. Keski-ikä on 37,6 vuotta. 18 vuotta täyttäneistä 68,9 % on suorittanut vähintään keskiasteen ammatillisen tutkinnon.

Väestöstä noin puolet asuu keskustassa ja sitä ympäröivillä asuinalueilla, runsas neljännes maaseutualueella ja vajaa neljännes Toivala-Vuorelassa.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Siilinjärvellä oli 21 657 asukasta, joista 17 572 asui taajamissa, 3 880 haja-asutusalueilla ja 205:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Siilinjärven taajama-aste on 81,9 %. Siilinjärven taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Toivala-Vuorelan taajama ulottuu pieniltä osin myös Kuopion kaupungin alueelle.

Palvelut

Energiantuotanto ja vesihuolto 
Kaukolämön käyttö on lisääntynyt viime vuosina. Pääosa kaukolämmöstä tuotetaan Yaran tehtaan prosessin hukkalämmöstä ja Savon Voiman Tiprusniemen biolämpökeskukselta. Tiprusniemen biolämpökeskuksella lämpö tuotetaan kotimaisella puupolttoaineella. Lisäksi Sulkavantiellä on nestekaasukäyttöinen vara- ja huippulämpökeskus.

Siilinjärvellä raakavetenä käytetään pohjavettä, jota saadaan kolmesta pohjavedenottamosta, joista kaksi sijaitsee kirkonkylällä ja yksi Toivala-Vuorela alueella. Kunnan vesihuoltolaitoksen lisäksi kunnan haja-asutusalueilla toimii 15 vesiosuuskuntaa.

Palo- ja pelastuspalvelut 
Siilinjärven kunnan alueella sijaitsee 2 paloasemaa, Pohjois-Savon pelastuslaitoksen asema (15) ja Yaran TPK:n asema (19). Siilinjärven pääpaloasema sijaitsee Simonsalossa osoitteessa Sulkavantie 6 muutaman minuutin ajomatkan päässä Siilinjärven keskustasta. Asemalla on ympärivuorokautinen päivystys. Asemalla 15 sijaitsee tarkastusauto PS 020, sammutusauto PS 151, sammutusauto PS 1512, säiliöauto PS 153, Miehistönkuljetus- maasto- ja veneen vetoauto PS 157 sekä moottorikelkka ja vene. Yaran TPK:lla on sammutusauto PS 191 sekä vene.

Lisäksi Siilinjärvelle on ehdotettu rakennettavaksi kolmas paloasema Vuorelan asuinalueen lähettyville.

Ensihoito- ja sairaankuljetus palvelusta vastaa Pohjois-Savon sairaanhoitopiiri (1.1.2013 alkaen). Siilinjärvellä operoi 1 ambulanssi.

Koulutus
Peruskoulun luokat 1–6:

 Hamulan koulu
 Kasurilan koulu
 Kehvon koulu
 Kuuslahden koulu
 Pöljän koulu
 Siilinlahden koulu
 Toivalan koulu
 Vuorelan koulu

Siilinlahden koulun alaisuuteen kuuluvat myös Siilinpään ja Päivärinteen koulut. Lisäksi kunnassa on erityiskoulu.

Peruskoulun luokat 7–9:

 Ahmon koulu
 Suininlahden koulu

Keski- ja ylemmän asteen oppilaitokset:

 Siilinjärven lukio
 Ingmanin käsi- ja taideteollisuusoppilaitos
 Kuopion konservatorio: Siilinjärven musiikkiopisto
 Savon ammattiopisto (Toivalan ja Rissalan yksiköt)

Muu koulutus

 Siilinjärven kansalaisopisto

Kulttuuri 
Siilinjärven kunnankirjasto palvelee pääkirjaston, Vuorelan kirjaston, kirjastoauton ja verkkokirjaston välityksellä.

Siilinjärveläisiä museoita ovat Harjamäen sairaalamuseo, Pöljän kotiseutumuseo ja Tarinan sairaalamuseo (KYSin sairaalamuseo).

Siilinjärven Teatteri on paikallinen, vuonna 1964 perustettu harrastajateatteri, jonka keskeistä toimintaa ovat kesäteatteriesitykset.

Siilinjärvellä ilmestyy Uutis-Jousi-niminen paikallislehti.

Nimikkoruoat
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Siilinjärvin perinneruoaksi valittiin patakukko, potattivelli ja punainen marjakiisseli kermavaahdon kera.

Nähtävyydet

Julkiset taideteokset ulkotiloissa 
 Luettelo Siilinjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Ystävyyskaupungit
Siilinjärven kunnalla on kuusi ystävyyskuntaa:

Sunnen kunta, Ruotsi
Elverum, Norja
Haslev, Tanska
Hajdúböszörmény, Unkari
Antrea, Venäjä
Amberg, Saksa

Seurakunnat
Siilinjärvellä toimii vuoden 2018 aluejaon mukaan Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Siilinjärven seurakunta. Sen kirkoja ovat Siilinjärven kirkko ja Vuorelan kirkko.

Suomen ortodoksisen kirkon Kuopion ortodoksinen seurakunta kattaa myös Siilinjärven alueen. Ortodoksisia pyhäkköjä ovat 
Siilinjärven ortodoksinen kirkko ja Toivalan tsasouna.

Lisäksi Siilinjärvellä toimii Suomen helluntaikirkon Siilinjärven helluntaiseurakunta.

Urheilu

Siilinjärvi on tunnettu pesäpallopaikkakunta, Siilinjärven Pesiksen miesten joukkue pelaa korkeimmalla sarjatasolla Superpesiksessä. Eniten junioritoimintaa on tällä hetkellä Siilinjärven Palloseuralla. Muita isoja junioriseuroja ovat Siilinjärven Pesis, Toivalan Urheilijat ja Siilinjärven Ponnistus.

SiiPen ja seuran edeltäjän SiiPon miesjoukkueet pelasivat yhteensä 18 kautta maan ylimmällä sarjatasolla. Vuonna 1986 SiiPo voitti hopeaa. SiiPen naiset ovat pelanneet pääsarjassa yli 20 vuotta, mutta päättivät luopua pääsarjapaikasta syksyllä 2011. Vuonna 1999 SiiPen naisten joukkue voitti Suomen mestaruuden. Silepa pelasi lentopalloa parhaimmillaan SM-sarjassa 1970- ja 1980-lukujen taitteessa. Jalkapallossa ToU pelasi vuosina 1983 ja 1985 Kakkosessa.

Vuorelan Veikot voitti miesten rullakiekon Suomen mestaruuden 2009 sekä 2012.

ZZ Toivala voitti miesten istumalentopallon Suomen mestaruuden 2012 ja 2013. Lisäksi joukkue voitti Suomen Cupin 2011 ja 2012. ZZ Ladyt voitti naisten istumalentopallon SM-kultaa vuonna 2013 sekä Suomen cupin 2012.

Merkittävimmät urheilualueet ovat Mantun pesäpallostadion, Ahmon urheilualue ja Tuplajäät.

Urheiluseuroja 
 Budoseura Koubukan, karate- ja taura musō-ryū kobudō -kamppailulajit
 Floorball Siilinjärvi, salibandy
 Fontanellan keilaajat, keilaus
 Harjamäen Teräs, jalkapallo
 Lokomotiv Siilinjärvi, jalkapallo
 Rökäletappio, salibandy
 Saletti, lentopallo
 Siilin Rasti, suunnistus
 Siilinjärven Hiihtoseura, hiihto ja yleisurheilu
 Siilinjärven Hockey Team, jääkiekko
 Siilinjärven Palloseura, jalkapallo
 Siilinjärven Pesis, pesäpallo
 Siilinjärven Ponnistus, mäkihyppy, alppihiihto, yleisurheilu, painon- ja voimanosto ja voimistelu, nettisivut www.siipo.com
 Siilinjärven Urheiluampujat, ammunta
 Tarinagolf Siilinjärvi, golf
 Toivalan Urheilijat, jalkapallo
 Vuorelan Veikot, frisbeegolf, katukiekko, salibandy ja rullakiekko
 Vuorelan Ässät, jääkiekko
 ZZ Toivala, lentopallo ja istumalentopallo
 Urheiluseura Mafia, salibandy ja sähly
 Siilin Ratsastajat, ratsastus
 Siilinjärven Vesa, motocross
 Siilinjärven Han Moo Do seura, han moo do -kamppailulaji

Tunnettuja siilinjärveläisiä ja Siilinjärvellä vaikuttaneita henkilöitä 

 Aavikko, elektronisen musiikin yhtye
 Katri-Helena Eskelinen, poliitikko
 Jessica Grabowsky, näyttelijä
 Teemu Haataja, pesäpalloilija
 Ari Heikkinen, puoluesihteeri
 Jonni Heikkinen, jalkapalloilija
 Ilkka Herola, yhdistetyn hiihdon urheilija
 Mikko Hirvonen, uutisankkuri
 Toivo Holopainen, professori ja hallintoneuvos
 Atik Ismail, jalkapallovalmentaja, kirjailija
 Tommi Jokinen, jääkiekkoilija
 Jyrki Katainen, poliitikko
 Tuomas Kiiskinen, jääkiekkoilija
 Kristiina Komulainen, juontaja

 Elsa Koponen, kansakoulunopettaja, runoilija
 Mikko Kukkonen, jääkiekkoilija
 Mikko Kuosmanen, pesäpalloilija
 Sakari Kuosmanen, laulaja
 Ilkka-Eemeli Laari, lumilautailija
 Eino Laitinen, poliitikko
 Elina Lappalainen, toimittaja, kirjailija
 Laura Latvala, lääkäri, kirjailija
 Kalle Leinonen, freestylehiihtäjä
 Sanni Leinonen, alppihiihtäjä
 Henri Litmanen, pesäpalloilija
 Lauha Männistö, kansanedustaja
 Ari-Pekka Nikkola, mäkihyppääjä/ valmentaja
 Heidi Pakarinen, laulaja

 Piia Pasanen, uutisankkuri
 Paavo Pentikäinen, näyttelijä
 Jarkka Rissanen, muusikko
 Tiina Räsänen, tangokuningatar
 Kimmo Savolainen, mäkihyppääjä
 Olavi Siippainen, kirjailija
 Ahti Sonninen, säveltäjä
 Kimmo Timonen, jääkiekkoilija
 Jukka Tuovinen, lentopallovalmentaja
 Turmion Kätilöt, industrial metal -yhtye
 Jussi Vehviläinen, motocross-ajaja
 Kalle Väänänen, kirjailija
 Tuula Väätäinen, poliitikko
 Harri Ylönen, jalkapalloilija

Katso myös
 Sininen tie, kansainvälinen matkailutie

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Siilinjärven kunnan kotisivu
 Tilastokeskus - Siilinjärven avainluvut
 Savon Matkailu 

Seulonnan keskeiset artikkelit