Vienan Karjala

Vienan Karjala eli Viena ( samoin, ) on historiallis-maantieteellinen alue Venäjällä Vienanmeren länsirannikolta Suomen itärajalle. Pohjoisessa se rajoittuu Murmanskin alueeseen, etelässä Aunuksen Karjalaan Luva-, Kiimas- ja Nuokkijärven linjalla itäkaakkoon ja idässä Arkangelin alueeseen. Viena käsittää Karjalan tasavallan pohjoisosan. Kulttuurisesti Vienaan kuuluu myös kolme runokylää Suomen puolelta Kainuusta. Vienan Karjalan pinta-ala on 66 935 km² ja alueella on noin 100 000 asukasta.

Historia 
Vienan Karjalassa, niin kuin muuallakin Koillis-Euroopassa on asunut jo vuosituhansia suomalais-ugrilaisia kansoja, jotka olivat nykyisten karjalaisten ja suomalaisten esi-isiä. Vienankarjalaiset ovat suomalaisten lähin sukulaiskansa, mikä onkin tehnyt yhteyksien pitämisen rajan yli helpoksi. Suomen kieli ja Vienassa puhuttava karjalan kielen murre ovat lähellä toisiaan, mikä näkyy esimerkiksi Vienan paikannimistössä. Tämä helpotti esimerkiksi Vienasta Suomeen suuntautuvaa laukkukauppaa vuosisatojen varrella.

Suomen ollessa Suomen suuriruhtinaskuntana osa Venäjän keisarikuntaa Vienan alue kuului Arkangelin kuvernementin Kemin kihlakuntaan.

Suomen itsenäistymisen jälkeen alkaneissa heimosodissa vuosina 1918–1922 ja jatkosodassa 1941–1944 alue pyrittiin liittämään Suomeen. Molemmilla kerroilla suomalaiset valtasivat laajoja alueita Itä-Karjalasta ja osa alueen asukkaista kannatti innokkaastikin Suomeen liittymistä.

Entiset ja nykyiset hallinnolliset alueet

Kihlakunnat ja piirit
Vienan Karjalan muodosti Vienanmeren länsipuolinen osa tsaarinaikaista Arkangelin kuvernementtia eli senaikainen Kemin kihlakunnan alue. Tarton rauhan jälkeen Viena tuli kuulumaan ensin Karjalan työkansan kommuuniin ja sen jälkeen Karjalan ASNT:hen, jonka seuraaja on nykyinen Karjalan tasavalta.

Nykyisin tuon alueen käsittävät suunnilleen Kalevalan, Louhen, Kemin, Belomorskin ja Kostamuksen piirit Karjalan tasavallasta sekä Kantalahden piiri Murmanskin alueelta. Etelässä raja on kulkenut Repolan ja Rukajärven pohjoispuolitse kohti itäkaakkoa. Nykyään Vienaan rajautuvat Aunuksen Karjalasta Mujejärven ja Segežan piirit.

Entiset kunnat
Vuonna 1905 Kemin kihlakuntaan kuuluivat sen hallintokaupunki Vienan Kemi, Suman posaadi, Solovetskin luostari ja 22 kuntaa:

 Jyskyjärvi
 Kantalahti
 Kieretti
 Kiestinki
 Kontokki
 Kouta
 Kuolisma
 Laapina
 Njuhtša
 Oulanka
 Paanajärvi

 Pistojärvi
 Ponkama
 Sorokka
 Suiku
 Suikujärvi
 Tunkua
 Uhtua
 Usmana
 Vitsataipale
 Voijärvi
 Vuokkiniemi

Vienan kunnat lakkautettiin 1920-luvulla muiden Karjalan ASNT:n kuntien tavoin.

Vienan runokylät 

Vienan Karjala on tullut kuuluisaksi erityisesti rikkaasta runonlauluperinteestään, runonlaulajistaan ja runokylistään. Niillä on ollut merkittävä asema myös suomalaisten kansallisen identiteetin rakentajina, sillä  pääosa Suomen kansalliseepoksen, Kalevalan runoista kerättiin Vienasta. Tästä syystä Vienalla on ollut jonkinlainen myyttinen asema alueena, josta on löydettävissä jotakin, jota pidetään alkuperäisenä suomalaisuutena.

Vienan runokyliin lasketaan kuuluviksi sellaiset vielä olemassa olevat tai elvytyssuunnitelmien piirissä olevat Vienan kylät, jotka ovat antaneet runoaineistoa Kalevalaa ja Kanteletarta varten tai olleet vaikuttamassa karelianismin syntyyn.

Suomen puolella runokyliä ovat Hietajärvi ja Kuivajärvi Suomussalmella aivan valtiorajan läheisyydessä sekä Rimmin kylä Kuhmossa. Venäjän Karjalassa runokyliin kuuluviksi lasketaan: Kostamuksen kaupungista: Vuokkiniemi, Latvajärvi, Venehjärvi, Ponkalahti, Pirttilahti, Tsena, Tollonjoki, Akonlahti, Kontokki ja Vuokinsalmi, Kalevalan piiristä: Uhtua, Vuonninen, Lonkka, Jyvöälahti, Haikola, Jyskyjärvi ja Pistojärvi. Kemin piiristä: Paanajärvi.

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 
 
 Vienan Karjalan Ystävät
 Juminkeko: Vienan runokylät
 YLE: Vienan Karjalan suuruudenaika 1400- ja 1500-luvuilla
 Fifi: Vienan viemää 
 Беломорская Карелия: взгляд в прошлое Коренные народы Карелии