joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Rantavehnät

Rantavehnät eli tankivehnät (Leymus) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 50 lajia sekä lisäksi useita lajiristeymiä.

Rantavehnät muistuttavat paljolti villivehniä (Elymus), joihin rantavehnät on aiemmin luokiteltu kuuluviksi. Rantavehnien suvun tieteellinen nimi on myös muodostettu villivehnien suvun tieteellisestä nimestä kirjainten paikkoja vaihtamalla.

Rantavehnät ovat monivuotisia heiniä ja niillä on suikertava juurakko. Niiden varret ovat pystyjä sekä tanakoita ja lehdet ovat leveitä, uurteisia sekä vihreitä tai harmaanvihreitä. Rantavehnien kukinto on pitkä, kaksipuoleinen kerrannaistähkä, jonka tähkylät ovat vihneettömiä sekä kolmi- tai nelikukkaisia. Tähkylöiden kaleet ovat pitkiä, sileitä, kolmisuonisia ja teräväkärkisiä. Joskus kaleet voivat olla myös hyvin ohuita, lähes karvamaisia, tai puuttua kokonaan. Ulkohelpeet ovat karvaisia.

Suvun lajeista Suomessa tavataan vain rantavehnää (Leymus arenarius), joka on yleinen rannikoilla sekä myös sisämaassa hiekkaisilla kasvupaikoilla. Albertanvehnää (Leymus innovatus) on tavattu Suomessa kerran, 2000-luvun alussa Kuusamon seudulla.

Lajeja 
 Leymus arenarius – rantavehnä
 Leymus innovatus – albertanvehnä
 Leymus mollis – nukkavehnä

Katso myös 
 harjasvehnät (Agropyron)
 pukinvehnät (Aegilops)
 vaivaisvehnät (Eremopyrum)
 vehnät (Triticum)
 villivehnät (Elymus)

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Suomen Lajitietokeskus: Tankivehnät (Leymus)
 ITIS: Leymus 
 United States Department of Agriculture (USDA): Leymus 
 Flora of China: Leymus 

Heinäkasvit
Pyry Hannola

Pyry Petteri Hannola (s. 21. lokakuuta 2001 Rovaniemi) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Helsingin Jalkapalloklubia. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja.

Hannola on FC Santa Clausin ja Rovaniemen Palloseuran kasvatti. Hän teki Rovaniemen Palloseurassa pelatessaan Veikkausliiga-debyyttinsä 15-vuotiaana ottelussa PS Kemiä vastaan 29. huhtikuuta 2017. Hannola oli tuolloin Veikkausliigan historian toiseksi nuorin pelaaja Matias Ojalan jälkeen. Hän siirtyi saman vuoden kesällä Tanskan pääsarjassa pelanneen FC Midtjyllandin akatemiaan solmittuaan seuran kanssa kolmivuotisen sopimuksen helmikuussa.

Kesäkuussa 2020 Hannola siirtyi Helsingin Jalkapalloklubiin kaksivuotisella sopimuksella. Hän pelasi alkuun Kakkosessa reservijoukkue Klubi 04:ssä ennen kuin hänet nostettiin HJK:n edustusjoukkueeseen. Kaudeksi 2021 Hannolan sopimuksessa ollut yksivuotinen optio käytettiin ja hän siirtyi peliajan takaamiseksi vuoden mittaisella lainasopimuksella Seinäjoen Jalkapallokerhoon. Vuosi Seinäjoella oli kaikin puolin menestyksekäs, sillä Hannola valittiin Veikkausliigan vuoden tulokkaaksi SJK:n sijoittuessa sarjassa kolmanneksi.

Pyry Hannola on pelannut kuusi nuorten maaottelua ja 36 poikien maaottelua. Hän on toiminut ajoittain maajoukkuekapteenina.

Saavutukset 
 Suomen mestaruus 2020

Lähteet 

Suomalaiset jalkapalloilijat
Vuonna 2001 syntyneet
Elävät henkilöt
River-luokka (sukellusvene)

River-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston kolmen sukellusveneen muodostama alualuokka toisessa maailmansodassa.

Suunnittelu 
Alusluokka oli kuninkaallisen laivaston viimeinen yritys luoda riittävän nopea (pinta-ajossa noin 20 solmua) alus, joka kykenisi operoimaan laivaston mukana. Suunnittelussa tehtiin kompromissi sukellussyvyyden vaatiman uppouman ja nopeuden välillä. Aluksen sukellussyvyydeksi jäi noin 90 metriä. Alusten propulsiojärjestelmä koostui kahdesta dieselmoottorista, jotka tuottivat noin 8 000 bhp:tä.

Alukset

Lähteet

Viitteet
Kenjiro Shinozuka

Kenjiro Shinozuka (; s. 20. marraskuuta 1948) on japanilainen entinen ralliautoilija. Shinozuka ajoi urallaan 20 MM-osakilpailua ollen niissä kolmasti palkintokorokkeella ja voittaen niistä kaksi. Shinozuka oli lähes koko uransa Mitsubishi Ralliartin tehdaskuljettaja ja ajoi yhtä kilpailua lukuun ottamatta kaikki MM-rallinsa Mitsubishin valmistamalla ralliautolla. Hänen kartanlukijoinaan toimivat useimmiten brittiläinen John Meadows, Neuvostoliiton ja myöhemmin Liettuan lisenssillä kilpaillut Manfred Dieter Gocentas sekä suomalainen Pentti Kuukkala. MM-sarjan ohella Shinozuka kilpaili myös FIA:n Aasian-Tyynenmeren rallisarjassa, jossa hän sijoittui sarjan viidennelle sijalle kausilla 1990 ja 1993. Kaikkiaan 13 ajetusta APRC-sarjan kilpailusta Shinozuka voitti kaksi ja nousi palkintokorokkeelle yhdeksän kertaa.

Ensimmäisen MM-osakilpailunsa Shinozuka ajoi 4-ryhmän Mitsubishi Lancerilla vuoden 1976 Safari-rallissa, Keniassa ja viimeisen vuoden 1997 Australian rallissa. Shinozuka kilpaili Euroopan ralleissa harvakseltaan keskittyen pääasiassa Afrikan, Australian ja Uuden-Seelannin osakilpailuihin.

Lähteet 
 https://www.ewrc-results.com/profile/3376-kenjiro-shinozuka/

Japanilaiset ralliautoilijat
Vuonna 1948 syntyneet
Elävät henkilöt
Erävisjärvi

Erävisjärvi  on Kanta-Hämeessä Lopella Hevosojan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on muodostunut matalaan painanteeseen Erävismäen harjun taakse . Sen pinta-ala on 51 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee neljä maatilaa ja sen rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Lopelta Karkkilaan johtavalta tieltä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Loppijärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,3 metriä mpy. eli noin neljä metriä korkeampana kuin Loppijärvi, johon Erävisjärvi laskee Erävisjokea myöten. Erävisjärveen laskee neljä metsäojaa, joista yksi tuo ojitetun Luutasuon kuivatusvesiä.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Ervisto järvi". Karttaan on järven laskujoki merkitty alkamaan luoteispään itään työntyvästä lahdesta eikä itäpäästä niin kuin nykyään. Kartan merkintä on todennäköisesti oikea, koska Kansalaisen karttapaikan varjostuskartassa (Lidar-laserkeilaus) vanhan joen yläjuoksu erottuu suon ja peltomaan keskeltä edelleen. Luusuan paikan vaihrto on laskenut myös järven vedenpintaa, sillä myös vanha rantaviiva näkyy varjostuskartassa. Järvellä oli vain yksi maatalo 1850-luvulla. Se oli torppa, joka sijaitsi maantien ja järven välissä. Sitä vastaa nykyinen Lepola.

Vuoden 1954 peruskartassa oli rantaan rakennettu vain muutama vapaa-ajan asunto, mutta seuraavassa vuoden 1979 kartassa niitä oli runsaammin.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Särkijärvi (Loppi, Järventausta)

Särkijärvi  on Kanta-Hämeessä Lopella Järventaustan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 85 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa ja rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet, jotka alkavat Hevosojan ja Läyliäisen väliseltä kylätieltä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Loppijärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,6 metriä mpy. Siihen laskee vain kolme karttaan merkittyä ojaa. Yksi niistä tuo tiheästi ojitettujen Mahlosuon ja Mustinsuon kuivatusvesiä.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa rannassa sijaitsi vain yksi torppa, joka vastaa nykyistä Mäkelä-Pälsiä. Pohjoisrannalle oli raivattu muutama pieni niitty, mutta peltoa oli merkitty vain vähän. Kartassa Särkijärven laskujoki laski nykyisen Rytkönlahden pohjukkaan. Nykyinen laskupaikka on lahden lounaisranta. Vanhan uoman voi vahvistaa oikeaksi tarkastelemalla sitä Kansalaisen karttapaikan varjostuskartasta, joka on tehty Lidar-laser-keilauksella.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Mustalammi (Loppi, Saarelankulma)

Mustalammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Saarelankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee tiheästi ojitettujen Kalevansuon ja Mustinsuon väliin raivatun peltoalueen vieressä. Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat peltoalueen rantoja lukuun ottamatta suota. Rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie läheiseltä maatilalta.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Loppijärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,8 metriä mpy. Ojitetulta Kalevansuolta laskevat lähes kaikki ojat lampeen, josta lähtee itään suoraksi kaivettu laskuoja. Se yhtyy parin kilometrin jälkeen Uksenjokeen, joka laskee Loppijärven eteläpäähän. Kalevansuolla sijaitsee myös Kalevanlammi, joka laskee Mustalammiin.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen ympäristö oli asumatonta aluetta. Vain nykyisten peltojen kohdalle oli suolle raivattu pieni niitty.

Vuoden 1957 peruskartassa olivat suot ojittamattomia, vaikka Mustalammista oli kaivettu suorana sen nykyinen laskuoja. Vuonna 1979 olivat suot tiheästi ojitettuja.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Kalevanlammi

Kalevanlammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Saarelankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Kalevansuolla Räyskälän kautta kulkevan harjujakson itäpuolella. Lammen pinta-ala on 6,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Sen etelärannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Sajantilankulmalta.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Loppijärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,1 metriä mpy., mikä on 1,3 metriä korkemmalla kuin Mustalammilla. Ojitetun suon ojia on johdettu Kalevanlammiin, mutta sekin laskee Kalevansuon ojia myöten Mustalammiin. Vedet kulkevat Mustalammin kautta Loppijärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi oli kirjoitettu "Kalava lampi". lampi ja sen ympäröivä suo oli autio.

Vuoden 1958 peruskartassa Kalevajärveen oli johdettu Kalattomasta laskuoja, jota ei ole enää piirretty seuraaviin karttoinin. Suokin ojitettiin niin, että ojat näkyivät vasta 1979 kartassa.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Kalaton (Loppi, Saarelankulma)

Kalaton  on Kanta-Hämeessä Lopella Saarelankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Räyskälästä tulevan harjujakson länsipuolella tai jopa sisällä. Lampi saattaa olla kokonaan tai osittain suppa. Lammen pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat harjun rinteitä sekä lounaassa suota. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13609.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Loppijärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä mpy. Lampeen laskee kolme lyhyttä suo-ojaa. Sillä ei ole nykyään laskuojaa, mutta sellainen oli vielä tai jo olemassa 1950-luvulla.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin "Kalattoman lampi". Se oli silloin autio.

Vuoden 1958 peruskartassa oli Kalattomasta kaivettu laskuoja Kalevansuolla olevalle Kalevanlammille. Suo oli tuolloin ojittamaton. Myöhemmin, kun suo ojitettiin, jäi laskuoja piirtämättä.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Tyräjä

Tyräjä  on Kanta-Hämeessä Lopella Suivalan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi muodostuu Tyräjänsuolla kahdesta pienestä järvialtaasta, joita yhdistää 100 metriä pitkä ja kapeimmillaan alle 10 metriä leveä salmi. Järven pinta-ala on 7,0 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvialtaat ovat pituudeltaan vain kolmasosa järven pituudesta. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja ne ovat kokonaan suota. Etenkin järven kaakkoisranat ovat tiheästi ojitettuja. Saaria on kuusi ja sijaitsevat kaikki kaakkoisrannan tuntumassa. Ne vaikuttavat Lidar-laserkeilauksen avulla laaditulla rinnevarjostuskartalla olevan ihmisen tekemiä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Loppijärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,4 metriä mpy. Siihen on johdettu monia ojitetun suon ojia ja järven laskuoja on myös yksi suon ojista. Ne kokoaa johto-ojana Tyräjäoja, joka yhtyy ensin Ruohostenojaan, ja joka muuttuu alajuoksulla Uksenjoeksi. Uksenjoki laskee Loppijärveen.

Historiaa 
Vuoden 1954 peruskartassa oli laskuoja vielä luontainen, mutta se on oikaistu suon ojituksessa, jonka tulos näkyy vuoden 1979 kartassa.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Ruohostenlammi

Ruohostenlammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Sajantilankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Räyskälästä kaakkoon jatkuvan harjujakson varressa Lukkolanmaalla olevassa jyrkkäreunaisen painauman pohjalla. Lammen pinta-ala on 4,5 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja rannat ovat kangasmetsää. Rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa Sajantilankulman kylätie.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Loppijärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,7 metriä mpy. Sen laskujoki Ruohostenjoki lähtee lammen itäpäästä. Se virtaa Tyräjänsuon reunaa koilliseen ja kääntyy Sajantilankulman jälkeen pohjoiseen, jossa se muuttuu nimeltään Uksenjoeksi ennen laskemistaan Loppijärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nimettömän lammen ohi kulki polku tai tie. Laskujoki kulki silloinkin nykyisenlaista uomaa ja laski Loppijärveen.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Päättiäislammi

Päättiäislammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Sajantilankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Räyskälästä kaakkoon jatkuvan harjujakson varressa Lukkolanmaalla olevassa jyrkkäreunaisen painauman pohjalla. Sijaintinsa perusteella se on todennäköisesti suppa. Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Loppijärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,0 metriä mpy., mutta sillä ei ole laskujokea.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Ali-Heinijärvi

Ali-Heinijärvi  on Kanta-Hämeessä Lopella Riihelänkulman kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvi on kaksiosainen, koska Tohmonnokka erottaa muusta järvialtaasta noin 20 metriä leveän salmen taakse Kylmälahden. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Matalat rannat ovat avosuota ja järven lähiympäristön ainoa maatila on lopettanut toimintansa. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet kantatieltä 54.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Pihtojan valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,8 metriä mpy. Siihen laskee etelästä Yli-Heinijärvi, jonka vedenpinnan korkeus on 2,7 metriä ylempänä. Myös viereiseltä ojitetulta Hanhilamminsuolta, jossa sijaitsee Hanhilammi, on johdettu järveen ojia.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Alimmainen Heinäjärvi”. Sen laskuojaan oli merkitty vesimylly torpan yhteyteen. Järvi oli tuolloin asumaton eikä sen rannoilta ollut raivattu niittyjä. Vuoden 1992 peruskartassa oli järven eteläpään nimi Kylmäkulma.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Yli-Heinijärvi

Yli-Heinijärvi  on Kanta-Hämeessä Lopella Nyynäistenkulman kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvessä on kaksi saarta, joista suurimman halkaisija on 30 metriä. Toista saarta kutsutaan nimellä Äijänkivi. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä ja rannat ovat alavaa metsämaata. Järven koillisrannassa sijaitsee maatila, mutta muuten ei järvellä ole edes vapaa-ajan asuntoja. Järven rantaan johtaa tie maatilan kautta.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Pihtojan valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,5 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama lyhyt metsäoja, ojitetun Kunasusuon kuivatusvedet ja Raikkuanlammin laskuoja. Järven oma laskuoja laskee 200 metriä alempaan Ali-Heinijärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ylimäinen Heinäjärvi”. Siinä oli jo tuolloin nykyinen laskuoja, mutta Raikkuanlammin laskuoja on johdettu siihen myöhemmin. Nykyisen maatilan paikalle on karttaan merkitty kaksi torppaa.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Raikkuanlammi

Raikkuanlammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Riihelänkulman kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Raikkuansuolla. Sen pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja rannat ovat suota tai avosuota.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Pihtojan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,3 metriä mpy. Siihen on johdettu suolta kuivatusojia. Sen laskuoja laskee vajaa kaksi metriä alempana olevaan Yli-Heinijärveen.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Hanhilammi (Loppi)

Hanhilammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Riihelänkulman kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Hanhilamminsuolla. Sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat suota. Ojitetun suon kuivatusojat on johdettu lampeen, joka on autio.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Pihtojan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,4 metriä mpy. Suon kuivatusoja on johdettu ulos suolta Ali-Heinijärveen.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Ojajärvi (Loppi)

Ojajärvi  on Kanta-Hämeessä Lopella ja Janakkalassa Lopen taajaman pohjoispuolella sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Ojajärvi sijaitsee Lopen taajama-alueelta noin kaksi kilometriä pohjoiseen. Järven pinta-ala on 446 hehtaaria, ja se on 4,4 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä. Järvellä on viisi saarta, joista suurin on nimeltään Isosaari. Se on 650 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Muita saaria ovat Pikkusaari, Suutarinsaari, Nuottasaari ja Silmäsaari. Saaret ovat autioita.

Järven vedenpinnan korkeus on 104,4 metriä mpy. Se on säännöstelty, ja vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 103,79 m ja 104,77 m välillä. Sen keskisyvyys on 4,1 metriä ja suurin syvyys on 14,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee Isosaaren ja Nuottasaaren puolivälissä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 18,3 miljoonaa m³.

Järven rantaviivan pituus on 16,2 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa metsämaata, joskin pohjoisessa ne ovat suota ja peltomaatakin. Osa rannoista ovat jyrkkiäkin, kun esimerkiksi kaakkoisrannassa Rappukallion ja kaakossa Kalakallion rannat viettävät järveen. Järven itärannoille on rakennettu kymmenittäin vapaa-ajan asuntoja. Myös muilla rannoilla niitä on hieman. Lopen ja Janakkalan välinen raja ylittää järven Isosaaren kohdalla ja seuraa järven länsirantoja koillisessa. Suurin osa järveä kuuluu Janakkalaan.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Ojajoen valuma-alue kuuluu. Järveen laskee muutamia lyhyitä metsäojia ja ojia Lopen taajama-alueen suunnalta. Suurin kuormitus tulee Järvenperänkorven suolta, jonka kautta laskee myös osa Lellansuon vesiä. Järven laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä. Laskuojan nimi on Ojajoki eli Pikkujoki. Se yhtyy Nummistenjokeen, joka laskee Loppijärvestä Kesijärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Ojajärven Isosaari on merkitty pitkäksi niemeksi. Kartassa pohjoispuolen kuntarajat on merkitty eri tavalla kuin nykyään.

Vuoden 1954 peruskartassa laskujoen nimeksi oli merkitty vain Ojajoki, mutta myöhemmissä kartoissa on myös kirjattu näkyviin Pikkujoki.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Janakkalan järvet
Leipijärvi (Janakkala)

Leipijärvi  tai myös Leipjärvi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Vähikkälän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 45 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee neljän korkean mäen keskellä. Niistä Saunamäki on korkein ja se kohoaa noin 70 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Saaria on viisi ja ne ovat pieniä. Suurin saari on halkaisijaltaan 40 metriä. Ainakin Karikivi on luonnollinen saari.

Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Pohjoispää ja itäinen lahti ovat matalina kasvustoltaan reheviä. Näillä rannoilla myös peltoiset rinteet laskevat järveen, mikä voi olla lisäselitys kasvustolle. Järven lähiympäristössä on sijainnut neljä maatilaa ja rannoille on rakennettu yli 50 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13631 haarautuvilta teiltä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Ojajoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,9 metriä mpy. Järveen laskee kahdeksan metsä- tai pelto-ojaa. Järven laskuojan luusua sijaitsee sen kaakkoispäässä. Se laskee Tokeenojan nimisenä 1,8 kilometrin päässä sijaitsevaan Ojajärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Vähikkälästä luonaaseen lähtenyt tie ohitti Leipijärven eteläpään, jossa sijaitsivat kaksi torppaa peltoineen. Nykyisille peltorannoille oli raivattu niittymaita laiduntamiseen.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Keravalammit

Keravalammit  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitsevat kaksi lampea.

Maantietoa 
Lammet sijaitsevat ojitetulla suolla, jonka kaakkoispuolella sijaitsevat noin 45 metriä ympäristöään korkeammalle kohoavat mäet Niinivehmaanmäki ja Tukkinummi. Ne ovat soistumassa umpeen ja ojitetun suon ojia on johdettu niihin. Lammet on yhdistetty 90 metriä pitkällä ojalla. Viereiseen tietolaatikkoon on koottu tiedot lounaisesta lammesta. Sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Koillispuolella sijaitseva toinen lampi on edellistä hieman pienempi. Lampien ohi kulkee metsäpolku, joka alkaa metsäautotieltä, joka kiertää Ojajärven pohjoispuolelta. Lammet ovat autiot.

Vesistösuhteet 
Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Ojajoen valuma-alue kuuluu. Niiden vedenpinnan korkeus on 120 metriä mpy. Koillisen lammen laskuoja on Keravaoja, joka laskee Ojajärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on lammista länteen ”Kerava”-niminen talo, joka sijaitsi metsäpolkujen risteyksessä nykyisen Topenosojan siltojen läheisyydessä. Lampia kutsuttiin tuolloin ”Wähä lammiksi”.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Haapajärvi (Janakkala)

Haapajärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja  Janakkalassa Haapaniemen kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 393 hehtaaria ja se on 3,7 kilometriä pitkä ja 2,1 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi pitempää niemeä, Piiliönniemi ja Kirkkosaari, sekä järvenselällä oleva Isosaari, jotka tekevät järvestä monimuotoisen. Saaria on 10, joista kaksi ovat yli hehtaarin, 7 ovat yli aarin ja yksi alle aarin kokoinen. Saarten yhteispinta-ala on 16 ha. Isosaari on lähes 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Muita saaria ovat Taimisaari, Koivusaari, Haapasaari ja Pirttisaari.

Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 3,77 miljoonaa m³. Sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 4,0 metriä. Syvin kohta sijaitsee kartan mukaan järven länsipäässä Isosaaresta 400 metriä länteen. Toinen syvänne on Kovaskallion edustalla sijaitseva 3,3 metriä syvä kohta. Kovaskallio kohoaa yli 49 metriä vedenpunnan yläpuolelle.

Sen rantaviivan pituus on 18,8 kilometriä, joista saarten rantaviivan yhteispituus on 3,9 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa kapeaa metsäkaistaletta, jonka takana on peltomaata. Osa rannoista ovat soistuneita ja osa rannoista ovat peltoa. Järven lähiympäristössä sijaitsee kahdeksan maatilaa ja rantojen tuntumaan on rakennettu lähes kaksikymmentä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa yhdysteiltä 2872 ja 2873 haarautuvat tiet. Jankkalan ja Hämeenlinnan välinen raja ylittää järven niin, että pieni osa järven länsiosaa kuuluu Hämeenlinnaan.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Haapajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80,9 metriä mpy. Haapajärvestä 200 metriä alajuoksulle on rakennettu pato, jolla on vaikutusta järven vedenkorkeuteen.

Järven kaakkoispäähän lahdenpohjukkaan laskee samalla korkeudella oleva Rehakka. Järveen tuo merkittävästi vettä Sakalahteen laskeva Kaartjoki, joka on Kaartjärven laskujoki. Kaartjoki kulkee vaihtelevan peltomaiseman läpi ja virtaa esimerkiksi Paloniitunjärven ja Korvenalustanjärven läpi. Samaan lahteen laskee myös Renkajoki, joka saa alkunsa Renkajärvestä ja virtaa Renkon läpi. Pohjoisrantaan laskee Kahilammi omaa laskuojaansa myöten. Haapajärven oma laskujoki on Hyvikkälänjoki, joka laskee 5,8 kilometrin päässä Tuulensuunjoen nimisenä Kernaalanjärveen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 17 vuorokautta.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Haapaniemi träsk”. Silloin oli puolet sen rannoista raivattu niityksi ja pieni osa peltomaaksi.

Lähteet 

Haapajärven alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Rengon järvet
Kahilammi (Janakkala, Haapaniemi)

Kahilammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Haapaniemen kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 28 ha ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee kahden mäkialueen välissä aivan Haapajärven vieressä. Eteläinen Tulikallio kohoaa 52 metriä vedenpintaa korkeammalle ja yhtä korkeita huippuja on vastarannallakin. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja järven rannat ovat metsämaata, jonka Timunniemen pelto katkaisee. Lammen lähiympäristössä sijaitsee vain yksi maatila ja rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2872.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Haapajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 82,4 metriä mpy. Lampeen laskee muutama lyhyt metsäoja ja yksi johto-oja, joka tuo metsien, peltojen ja Pallionsuon kuivatusvesiä. Lammen oma laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja se laskee 700 metrin päässä Haapajärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Janakkalasta lähtevä tie kulki lammen ja Haapajärven välistä. Kahilammin kaakkoisrannassa sijaitsi talo ja järvien välisen laskuojan rannat olivat niittyä. Palliossuolta laski lampeen puro.

Vuoden 1962 peruskartassa oli Palliossuo vielä ojittamatta, mikä oli tapahtunut nykyisessä laajuudessa vuoden 1979 kartan julkaisuun mennessä.

Lähteet 

Haapajärven alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Valkealammi (Janakkala, Rehakka)

Valkealammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Rehakan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee moreenimaastossa Valajärven ja Haapajärven välissä suppamaisessa painaumassa. Sen pinta-ala on 1,1 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat suota. Lammen pohjoispuolella on peltotilkku ja sen itärannalla sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Haapajärveltä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Haapajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,3 metriä mpy. ja sen laskuoja laskee Tytynlammin kautta Haapajärven etelärantaan.

Lähteet 

Haapajärven alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Rehakka (järvi)

Rehakka  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Rehakan kylässä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee Haapajärven vieressä. Sen pinta-ala on 162 ha ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi on pyöreäpiirteinen lukuun ottamatta luoteispäässä olevaa 500 metriä pitkää Saaripellonniemeä eli Irjalanniemeä . Sen sivuilla sijaitsevat Irjalanlahti ja Nuoranlahti. Järvenselällä sijaitsee nimetön luotomainen saari, jonka pinta-ala on 30 aaria. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 11,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee järvenselällä keskellä järveä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 5,7 miljoonaa m³. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja puoliksi peltoa. Monen metsäisen rannan takana on kuitenkin peltomaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa ja sen rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2873 tai siitä haarautuvilta kyläteiltä.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Haapajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80,9 metriä mpy. ja se laskee 100 metriä pitkää kanavaa pitkin Haapajärveen, jonka vedenpinnan korkeus on sama. Rehakkaan laskee idästä Joutjärven laskuoja ja kaakosta Mustalammin, Valkealammin, Nielulammin ja Huistilammin yhteinen laskuoja. Muut tulo-oja ovat pääasiassa lyhyitä metsäojia.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Rehakanjärvi”. Tuolloin sen itärannassa sijaitsi Rehakan kylä ja muilla rannoilla oli neljä torppaa. Monet rannat oli raivattu niittymaiksi ja kylässä oli laaja peltomaa. Janakkalasta alkava tie kulki kylän läpi.

Lähteet 

Haapajärven alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Mustalammi (Janakkala)

Mustalammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Rehakan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on metsälampi Lamminmaalla. Sen pinta-ala on 6,9 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sillä on halkaisijaltaan 30 metriä leveä nimetön saari, joka sijaitsee lammen pohjoispäässä. Lammen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on rannastaan soistunutta. Lampi on autio, mutta sille johtaa metsäautotie, jonka päästä lähtevä polku päättyy toiselle metsäautotielle.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Haapajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,4 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi lyhyttä metsäojaa. Eteläpäähän laskee Nielulammen laskuoja ja itärantaan Valkealammin ja Huistinlammin yhteinen laskuoja. Mustalammin oma laskuoja lähtee sen länsirannasta ja se laskee kahden kilometrin päässä Rehakkaan.

Lähteet 

Haapajärven alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Nielulammi

Nielulammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Huistin kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
lampi sijaitsee Lamminmaalla. Lammen pinta-ala on 7,6 ha ja se on 650 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee kallioisten mäkien ympäröimänä ojitetulla suolla. Lampi on erikoisen muotoinen, sillä sen keskivaiheilla se kapenee alle 30 metriseksi salmeksi. Salmi yhdistää kaksi pientä vesiallasta toisiinsa. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa alavaa suota. Muutamassa kohdassa rantaa putoaa mäen rinne. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Sen koillispäihin tulee metsäautotieltä ja Mustalammilta polut.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Haapajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,3 metriä mpy. Siihen on johdettu suo-ojia ja sille on kaivettu mäkien väliin laskuoja Mustalammiin.

Lähteet 

Haapajärven alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Valkealammi (Janakkala, Huisti)

Valkealammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Huistin kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Lamminmaalla. Sen pinta-ala on 6,5 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee kallioisten mäkien ympäröimänä ja sen pohjoispuolella on tasaisempi suoalue. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Pohjoisrannat ovat suota, mutta muilla rannoilla mäen loivat rinteet putoavat suoraan veteen. Lampi on autio ja sen vierestä kulkevat metsäautotiet. Nielulammilta tulee lammelle polku.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Haapajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,6 metriä mpy. Se laskee Mustalammiin, joka on yli kaksi metriä alempana.

Lähteet 

Haapajärven alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Huistilammi

Huistilammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Huistin kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Lamminmaalla. Sen pinta-ala on 10,6 ha ja se on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Rannat ovat alavaa metsämaata, jonka itärannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Huistin kautta Tervakoskelta.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Haapajärven alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,6 metriä mpy. Laskuoja laskee Valkealammiin, jonka vedenpinta on yhdeksän metriä alempana.

Lähteet 

Haapajärven alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Kiikkara

Kiikkara  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Oinaalan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee harjujaksolla, joka alkaa Renkajärveltä, kulkee Rengon kirkonkylän kautta ja kääntyy Hapajärvellä etelään. Lampi sijaitsee harjualueella ja vaikuttaa supalta . Lammen pinta-ala on 5,6 ha ja se on 650 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on ainakin kymmenen metriä syvä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja se on metsäistä harjun rinnettä lukuun ottamatta länsiosan eteläistä rantaa, joka on pellonreunaa. Järven lähellä sijaitsee neljä maatilaa ja sen rannoille on rakennettu 13 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871. Järven länsirannalla on hyvänlaatuinen yleinen uimaranta.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,1 metriä mpy., mutta sillä ei ole laskuojaa tai edes tulo-ojia. Sitä voi pitää umpijärvenä, joka saa vetensä pääasiassa harjun pohjavedestä .

Luontoarvoja 
Lammen rinteillä sijaitsee eräs hämeenkylmäkukan esiintymistä. Lammessa elää ainakin ruutanoita.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kynärä järvi”. Järven ohitti Rengosta tuleva maantie.

Vuoden 1961 peruskartassa oli järven pohjoisrannalla ei vielä ollut vapaa-ajan asuntoja, mutta vuoden 1979 kartassa niitä oli jo yli viisi.

Lähteet 

Renkajoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Kakarilammi (Hämeenlinna, Oinaala)

Kakarilammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Oinaalan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee viimeisen jääkauden lopulla syntyneessä sandurivyöhykkeen keskellä. Sitä sivuaa Kakarilamminharju, joka jää harjujaksolla Kinttumäenharjun ja Alimmaisenharjun väliin. Lammen pinta-ala on 3,5 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee painaumaan muodostuneen suon eteläreunassa. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen pohjoisrannat ovat suomaata ja etelärannat harjun rinnettä. Lammen pohjoispuolella sijaitsee vielä Leivänsilmän suolampi. Rannoilla sijaitsee viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Oinaalasta.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,0 metriä mpy. Lammella ei ole tulo-ojia eikä laskuojaa, joten se on umpijärvi.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammelle ei ollut kirjoitettu nimeä ja sen ympäristö oli autio. Sen itärannan kautta kulki etelässä sijainneilta ”Antilan” talolta polku kohti Oinaalan kylää.

Vuoden 1961 peruskartassa oli pohjoinen suo jo ojitettu ja lammen koillisrantaan oli rakennettu maja.

Lähteet 

Renkajoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Hanhilammi (Hämeenlinna)

Hanhilammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Oinaalan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee viimeisen jääkauden lopulla syntyneessä sandurivyöhykkeen keskellä. Sitä sivuaa Kakarilamminharju, joka kulkee sen ohitse etelässä. Lammen pinta-ala on 1,7 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Oinaalasta lähtevältä kylätieltä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,7 metriä mpy. Se sijaitsee Kupparinsuon ja Isosuon välissä eikä lammen ympäristöä ole ojitettu. Lammella ei ole tulo-ojia eikä laskuojaa, joten se on umpijärvi.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli nimetön eikä sinne johtanut tietä. Vuoden 1961 peruskartassa harjua pitkin kulki metsäpolku, joka vei lammelle. Se oli silloin autio, mutta ensimmäinen mökki oli rakennettu ennen vuotta 1979.

Lähteet 

Renkajoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Leipomenlammit

Leipomenlammit , josta toista kutsutaan myös nimellä Etulammi , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Haapamäen kylän lähellä sijaitsevat kaksi lampea.

Maantietoa 
Leipomenlammit ovat kaksi lampea, joista suuremman tiedot ovat mukana tietolaatikossa. Isomman lammen pinta-ala on 0,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Pienemmän lammen pituus on alle 100 metriä ja se on kaivetulla ojalla yhteydessä Etulammiin. Etulammin rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat osittain avosuota. Lammet on yhdistetty kaivetulla ojalla ja Etulammilta lähtee Renkajokeen päättyvä 330 metriä pitkä laskuoja. Harjun takana sijaitsee Kiikkara.

Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun reuna-alueella olevaan painaumaan eli suppaan.

Vesistösuhteet 
Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen alaosan alue kuuluu. Lampien vedenpinnan korkeudet ovat noin 100,0 metriä mpy. Laskuoja yhtyy Renkajokeen, joka laskee seitsemän kilometrin päässä Haapajärveen.

Lähteet 

Renkajoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Rapalammi (Renko, Uusikylä)

Rapalammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Renkajärveltä alkavan harjujakson varrella Rengon kirkonkylän, Haapamäen ja Uudenkylän välissä Rautavuoren pohjoispuolella. Sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja rannat ovat etelässä Rautavuoren hiekkaisia rinteitä ja pohjoisessa peltojen reunaa. Rannassa on kaksi rakennusta, mutta lammen lähellä pohjoisessa sijaitsee Pappila. Rantaan tulee kaksi tietä kylätieltä ja Pappilasta.

Lammen ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Se on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan .

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,1 metriä mpy. ja siitä on kaivettu laskuoja, jota kutsutaan Ollinojaksi. Se yhtyy Leipomenlammien laskuojaan, joka laskee Renkajokeen. Lampi saa pääosan vedestänsä harjujakson pohjavedestä .

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa metsäisellä lammella ei ole nimeä. Sille tulee polku kylätieltä, mutta sen lähellä ei ollut vielä Pappilaa. Lammen rannassa olevat rakennukset ilmaantuivat sinne vuoden 1979 jälkeen, jossa ne näkyvät vuoden 1989 kartassa.

Lähteet 

Renkajoen alaosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Nenyenlammi

Nenyenlammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Kinttumäenharjun pohjoissivulla, Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa . Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen etelärannat ovat harjun rinnettä ja pohjoisrannat pellon reunaa. Etäämmällä sijaitsee maatila, jonka karttanimi on Nenye. Lampi on autio, mutta sen rantaan tulee tie.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,6 metriä mpy. Siitä on kaivettu oja, joka on johdettu etelässä Ruokojärvensuon kuivatusojaan ja joka laskee Ruokojärveen. Se ei kuitenkaan ole lammen laskuoja, vaan se on pellon salaojaan johdettuna vanha uoma, joka johtaa Heiniojaan ja joka yhtyy alempana Renkajokeen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammella ei ole nimeä, mutta sen rantoja oli raivattu niityiksi ja sen lähellä sijaitsi torppa. jonka kautta kulki polkumainen tie.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Vaimaroinen

Vaimaroinen  tai myös Vaimareenjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Hattulassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 87 hehtaaria ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi on pitkän muotoinen, vaikka länsipää onkin leveä. Saaria on viisi ja niistä suurin on Isosaari, joka on pyöreänä 300 metriä leveä. Viereistä saarta kutsutaan Pikkusaareksi ja se on muiden saarien tapaan pieni. Järven muodot selittyvät harjumaiseman monipolvisesta maastosta. Järven pokki kulkee Kuolemannummelta alkava harjujakson osa, joka jatkuu kaakkoon Viialan läpi Kintusmäenharjuna. Se on osa Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa . Sen rantaviivan pituus on 10,8 kilometriä ja sen rannat ovat kuivaa kangasmaastoa. Kiinteää asutusta on vain etelärannassa ja itäpäässä. Muut rakennukset ovat vapaa-ajan asuntoja. Hattulan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja ylittää järven länsipään Isosaaren kohdalta. Järvelle kulkee tiet Viialan kylän kautta.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,6 metriä mpy. Järveen laskevat lännestä Kakarilammi, Takalammi ja Keskilammi yhteistä laskuojaa myöten. Pohjoisessa sijaitseva Suolikkojärvi laskee pohjoisrantaan lyhyttä ojaa myöten. Laskuojan vieressä sijaitsevalla Häränsilmällä ei ole laskuojaa. Eteläpuolella sijaitsevalla Kyynäröisellä on kaksi laskuojaa järveen. Järven laskuoja on Heinioja, joka yhtyy Renkajokeen Rengon keskustaajaman eteläpuolella. Renkajoki laskee Haapajärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Waimare järvi”. Sen ympärillä sijaitsi neljä torppaa, joita yhdisti kävelypolut. Nykyisen Viialan peltojen paikalla näkyi niityn karttamerkki. Järven laskuojan varsi oli raivattu niityiksi.

Vuoden 1956 peruskartassa oli Vaimareenjärven Taipaleen talolle piirretty pellot, mutta myöhemmissä kartoissa pellot ovat metsitettyjä. Metsät olivat tuolloin pääosin ojittamattomia. Kangasmetsäänkin ilmaantui myöhemmin suo-ojia, joita ei laskenut suoraan järveen. Myöhemmissä kartoissa järven nimi oli Vaimaroinen.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Hattulan järvet
Yoshio Fujimoto

Yoshio Fujimoto (29. tammikuuta 1960) on japanilainen entinen ralliautoilija, joka osallistui urallaan 18 MM-osakilpailuun. Hänen parhaaksi saavutuksekseen jäi vuoden 1996 Indonesian rallin neljäs sija.

Aasian-Tyynenmeren rallisarjassa Fujimoto ajoi 23 rallia saavuttaen niissä kaksi voittoa. Voitot tulivat Malesian rallista 1997 ja 1998.

Lähteet
 https://www.ewrc-results.com/profile/3082-yoshio-fujimoto/1

Japanilaiset ralliautoilijat
Vuonna 1960 syntyneet
Elävät henkilöt
Utopia (täsmennyssivu)

Utopia voi tarkoittaa jotain seuraavista:

 utopia, käsite
 Utopia, Thomas Moren kirja
 Utopia, Robert Slimbachin suunnittelema kirjaintyyppi
 SS Utopia, vuonna 1874 valmistunut brittiläinen höyrylaiva

Musiikkialbumit 
 Utopía, Belindan albumi vuodelta 2006
 Utopia, Axxisin albumi vuodelta 2009
 Utopia, Zenith Reunionin albumi vuodelta 2012
 Utopia, Gothministerin albumi vuodelta 2013
 Utopia, Björkin albumi vuodelta 2017

Elokuvat ja TV 
 Utopia, Brittiläinen tv-sarja vuodelta 2013

Pelit 
 Utopia, videopeli vuodelta 1981
 Utopia, videopeli vuodelta 1991
Xavi Simons

Xavier Quentin Shay "Xavi" Simons (s. 21. huhtikuuta 2003 on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelasi pitkään espanjalaisseura FC Barcelonan junioreissa ja nousi aikuisten liigatasolle ranskalaisseura Paris Saint-Germainissa. Hän siirtyi kesällä 2022 Eredivisiessä pelaavaan PSV Eindhoveniin.

Simons on pelannut Alankomaiden monissa nuorisomaajoukkueissa.

Lähteet 

Alankomaalaiset jalkapalloilijat
Vuonna 2003 syntyneet
Elävät henkilöt
Salibandyn 3. divisioona (naiset)

Naisten 3. divisioona on Suomen neljänneksi korkein salibandyn sarjataso. Sarjaa pelataan alueittain kuudella Salibandyliiton alueilla: Etelä-Suomessa, Länsirannikolla, Sisä-Suomessa, Savo-Karjalassa, Pohjanmaalla ja Pohjois-Suomessa. 3. divisioonassa ottelut pelataan turnausmuotoisena ja ottelu kestää 3 x 15 minuuttia.

Suomen salibandysarjat
Salibandyn 4. divisioona (naiset)

Naisten 4. divisioona on Suomen alimmaisin salibandyn sarjataso. Sarjaa pelataan alueittain kahdella Salibandyliiton alueella: Etelä-Suomessa ja Länsirannikolla. 4. divisioonassa ottelut pelataan turnausmuotoisena ja ottelu kestää 3 x 15 minuuttia.

Lähteet 
 https://salibandy.fi/fi/sarjat/alueelliset-sarjat/etela-suomi/naisten-4-divisioona-etela-suomi/
 https://salibandy.fi/fi/sarjat/alueelliset-sarjat/lansirannikko/naisten-4-divisioona-lansirannikko/
 https://salibandy.fi/fi/sarjat/alueelliset-sarjat/sisa-suomi/naisten-4-divisioona-sisa-suomi/

Suomen salibandysarjat
Valko-Venäjän alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Valko-Venäjän alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue edustaa Valko-Venäjää jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa. Vuonna 2015 joukkue pelasi pääsarjatasolla mutta putosi vuodeksi 2016 1. divisioonan ja nousi taas vuodeksi 2017 takaisin pääsarjatasolle. Joukkuetta valmentaa Dimitri Silenosti. Joukkueen paras saavutus on viides sija vuoden 2019 maailmanmestaruuskilpailuista.

Alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkueet
Valko-Venäjän jääkiekko