joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Hopeatilhi

Hopeatilhi (Hypocolius ampelinus) on hopeatilhien heimoon kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.

Koko ja ulkonäkö 
Hopeatilhen pituus on noin 23 cm, siipien kärkiväli 28–30 cm ja paino 48–57 g. Se on hieman tilheä kookkaampi, saman kokoinen kuin isolepinkäinen. Sen ruumiinmuoto on isolepinkäismäinen, pyrstö on melko pitkä ja koiras on väritykseltään harmaa ja musta. Koiraan käsi-ja kyynärsulat ovat mustat ja niiden kärjet valkoiset. Niskassa ja naamassa sillä on musta vyö. Naaras (kuvassa) on melko yksivärisen ruskehtavanharmaa, vain pyrstönkärki on musta.

Esiintyminen 
Hopeatilhi esiintyy suhteellisen pienellä alueella Irakissa, Iranissa, Afganistanissa, Pakistanissa ja Turkmeniassa. Se on lyhyen matkan muuttolintu, joka talvehtii pääosin Arabian niemimaalla ja Itä-Afrikassa. Pieni osa Iranin kannasta on paikkalintuja. Lajia ei ole tavattu Suomessa.

Elinympäristö 
Hopeatilhen habitaattia ovat avoimet pensaikkomaat, taateli-istutukset ja puutarhat, mieluusti jokilaaksoissa.

Lisääntyminen 
Hopeatilhen kuppimainen pesä on rakennettu risuista ja vuorattu ruohoilla, karvoilla ja untuvilla. Molemmat puolisot osallistuvat pesän rakentamiseen. Naaras munii 3–5, tavallisesti 4, munaa, joita molemmat emot hautovat yhteensä noin kaksi viikkoa. Poikasia ruokkivat molemmat emot. Pesii yleensä kaksi kertaa kesän aikana.

Ravinto 
Hopeatilhet syövät hedelmiä, marjoja ja hyönteisiä. Suuremmat hedelmät ne kuorivat ja poistavat siemenkivet, pienemmät ne nielevät kokonaisina. Ne ruokailevat pääasiassa latvustossa ja pensaikossa, harvemmin maassa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Birding Israel 

Varpuslinnut
Myrkkysumakki

Myrkkysumakki eli amerikanmyrkkysumakki (Toxicodendron pubescens, syn. Rhus toxicodendron) on pohjoisamerikkalainen myrkyllinen kasvilaji, joka kuuluu sumakkikasvien heimoon. Kasvupaikkoina ovat yleensä suot ja muut kosteikot. Laji aiheuttaa ihmisen ihoa koskettaessaan voimakasta ihoärsytystä ja kutinaa. Nieltynä kasvi aiheuttaa ripulia ja pahoinvointia. Yleisempi, yhtä myrkyllinen kasvilaji on myrkkymuratti (Toxicodendron radicans). Kasvit voi erottaa siitä, että myrkkysumakin lehtiä ja varsia peittää samettimainen nukka.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 United States Department of Agriculture (USDA): Toxicodendron pubescens 
 NC State University: Toxicodendron pubescens 
 Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Rhus toxicodendron 

Sumakkikasvit
Myrkylliset kasvit
Autokatalyyttinen reaktio

Autokatalyyttinen reaktio eli itseäänkatalysoiva reaktio on kemiallinen reaktio, jossa ainakin yksi reaktiotuote katalysoi eli edistää reaktiota. Tällöin reaktionopeus kasvaa kun reaktio etenee. Esterin happokatalysoitu hydrolyysireaktio on esimerkki autokatalyysireaktiosta.

Yksinkertaisin autokatalyysireaktio on 

(1)A + B \ce{->[k]} 2B

Tässä reaktion kertaluku A:n suhteen on 1, mutta lisäksi B katalysoi reaktiota. Kun lopputuotetta B muodostuu, reaktionopeus kasvaa ja alkeisreaktion 1. kertaluvun kinetiikka poikkeaa integroidun nopeuslain kuvaamasta lineaarisuudesta. Tällöin reaktion nopeuslaki on ilmaistavissa (stoikiometriset kertoimet ovat 1):

(2)

Reaktiossa lähtöaine A:n konsentraation muutos täytyy vastata lopputuotteen B määrää (vrt. bimolekulaarinen reaktio), joten

(3)

Reaktionopeus on nyt kirjoitettavissa

(4)

(5)

Integroidun yhtälön vasen puoli on ratkaistavissa osamurtomenetelmällä ja saadaan]

(6) ja

(7)

Autokatalyysireaktio edellyttää, että reaktion alussa lopputuotetta on hiukan läsnä. Tällöin reaktion edetessä  kasvaa aluksi hitaasti, so. induktiovaihe. Tämän jälkeen alkaa autokatalyyttinen vaihe, jolloin  kasvaa yhä nopeammin. Tätä jatkuu kunnes 
 on suurimmillaan konsentraatio vs. aika -kuvaajalla. Reaktion loppuvaiheessa  lähestyy asymptoottisesti arvoa .

Autokatalyysireaktioita
Esimerkki autokatalyysistä on tinan muuttuminen 13.2 °C asteessa ja sitä alemmissa lämpötiloissa vähitellen hopeanvärisestä tinasta harmaaksi jauheeksi (tinarutto) tai permanganaatti-ionin reaktio oksaalihapon kanssa.

Katso myös

Reaktiokinetiikka
Alkeisreaktio
Oskillaatio

Lähteet

Kemialliset reaktiot
Sainte-Menehould

Sainte-Menehould on kunta Marnen departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2006 oli 4662. Sainte-Menehouldin pinta-ala on 57 km².

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Sainte-Menehouldin viralliset kotisivut 

Marnen kunnat
MotoGP-kausi 2009

MotoGP-kausi 2009 oli historian 61. ratamoottoripyöräilyn maailmanmestaruuskausi.

MotoGP-luokassa ajettiin 17 osakilpailua, pienemmissä luokissa 16. Kausi alkoi Qatarin Losailissa 12. huhtikuuta ja päättyi Espanjan Valenciassa 8. marraskuuta 2009. Alkuperäisten suunnitelmien mukaan syyskuussa piti ajaa Unkarin Grand Prix, mutta se peruttiin ennen kauden alkua Balatonringin rakennustöiden viivästyttyä sekä talousongelmien vuoksi. MotoGP-luokan mestariksi varmistui Malesian Grand Prixssa italialainen Valentino Rossi.

MotoGP

Kuljettajat

Kilpailut

250cc

Kuljettajat

Kilpailut

125cc

Kuljettajat

Kilpailut

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Motogp.com

2009
Madame de La Fayette

Madame de La Fayette, oik. Marie-Madeleine Pioche de La Vergne, kreivitär de La Fayette, (18. maaliskuuta 1634 Pariisi - 25. toukokuuta 1693 Pariisi) oli ranskalainen kirjailija. Hän kirjoitti romaanin La Princesse de Clèves (suom. Clèvesin ruhtinatar), joka oli Ranskan ensimmäinen historiallinen romaani ja kirjallisuuden historian ensimmäisiä psykologisia romaaneja.

Suomennettu romaani 
 
 La Fayette, Madame de: Clèves´in prinsessa. Aarne Anttilan nykyaikaistettu suomennos. Kolibri-kirjasto. 2. painos Otava, 1964.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Madame de La Fayette Gutenberg-projektissa
Catholic Encyclopedia entry

Ranskalaiset kirjailijat
Historiallisten romaanien kirjoittajat
Vuonna 1634 syntyneet
Vuonna 1693 kuolleet
Tähtiluokka


Tähtiluokka on Suomen Idols-kilpailun vuoden 2008 semifinalistien albumi. Albumi sisältää yhden kappaleen kaikilta semifinalisteilta sekä ”Hyvää yötä ja huomenta” -kappaleen, jossa kaikki semifinalistit laulavat.

Albumi ylsi Suomen virallisen listan neljännelle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä kymmenen viikkoa.

Kappaleet

Lähteet 
 Idols-albumi myynnissä Downloadissa jo nyt! MTV3 viitattu 10.11.

Viitteet 

Vuoden 2008 albumit
Suomalaiset popalbumit
Suomen Idols
Spitaalijärvi

Spitaalijärvi on pieni järvi Lauhanvuoren kansallispuistossa Isojoella. Syvyyttä järvellä on noin 1,5–2 metriä. Se kuuluu Lapväärtinjoen vesistöön.

Lauhanvuoren laelta on Spitaalijärvelle noin kahden kilometrin matka. Järven länsirannalla on nykyisin keittokatos ja tulentekopaikka. Itärannalla sijaitsee tulentekopaikan lisäksi telttailualue. Lauhanvuoren poluille on vuoren laen lisäksi helpointa lähteä Spitaalijärveltä. Järvellä on myös pysäköintialue.

Erään tarinan mukaan järven vedellä uskottiin olevan sairauksia, kuten spitaalia, parantava vaikutus. Järven kuuluisaa "parannusvettä" vietiin aikoinaan myös Venäjän ruhtinaille. Spitaalijärven pH on nykyisin noin 4,7, jolla parantava vaikutus saattaa selittyä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Isojoen järvet
Lapväärtinjoen vesistö
Lauhala

Lauhala on kylä Kankaanpään Honkajoen pohjoisosassa Satakunnassa. Kylän läpi kulkee kantatie 44. Lauhalan läpi virtaa Paholuoma-niminen joki.

Linnuntietä kylästä on matkaa Jyllinkoskelle 0,9 kilometriä, Katkoon 3,8 km, Vakkurinkylään 3,8 km ja Perä-Hyyppään 7,4 km. Kaksi viimeisenä mainittua sijaitsevat Kauhajoella.

Lauhalan postinumero on 38970.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Lauhalan sijainti

Honkajoki
Mustesienet

Mustesienet (Coprinus ja Coprinellus, Coprinopsis sekä Parasola) ovat joukko nurmikoilla ja metsissä kasvavia usein vaaleansuomuisia sienilajeja, jotka muuttuvat vanhemmiten mustiksi. Sienten lakki saattaa suorastaan sulaa tummaksi nesteeksi, mistä juontuu suvun suomenkielinen nimi. Jotkut lajeista, kuten harmaamustesieni, ovat myrkyllisiä alkoholin kanssa nautittuna. Laji toimii antabuksena, sillä se sisältää esimerkiksi kopriinia. Suomumustesieni on nuorena hyvä ruokasieni. Coprinus-suku katsotaan kuuluvaksi Agaricaceae-heimoon, muut mustesienisuvut Psathyrellaceae-heimoon haprakkaiden kanssa.

Lajeja

Coprinus-sukuun kuuluvia mustesienilajeja  
 Rengasmustesieni (Coprinus sterquilinus)
 Suomumustesieni (Coprinus comatus)

Coprinellus-suvun mustesienilajeja 
 Himmimustesieni (Coprinellus xanthothrix); lajiin katsotaan myös kuuluvaksi lautamustesieni (Coprinus domesticus vanh.)
 Hupamustesieni (Coprinellus flocculosus)
 Katemustesieni (Coprinellus radians)
 Kiillemustesieni (Coprinellus micaceus)
 Kimppumustesieni (Coprinellus congregatus)
 Lehtomustesieni (Coprinellus silvaticus)
 Parvimustesieni (Coprinellus disseminatus)
 Savikkomustesieni (Coprinellus callinus); aiemmin toisinaan nimellä kaunomustesieni (Coprinus hiascens)
 Varjomustesieni (Coprinellus bisporiger)

Coprinopsis-suvun mustesienilajeja 
 Harmaamustesieni (Coprinopsis atramentaria)
 Jänönmustesieni (Coprinopsis lagopus)
 Kolmikkomustesieni (Coprinopsis trispora)
 Korsimustesieni (Coprinopsis friesii)
 Kääpiömustesieni (Coprinopsis radiatus)
 Lantamustesieni (Coprinopsis sterea)
 Liitumustesieni (Coprinopsis pachysperma) 
 Nipukkamustesieni (Coprinopsis acuminata)
 Olkimustesieni (Coprinopsis macrocephala)
 Sittamustesieni (Coprinopsis cinerea)
 Sontamustesieni (Coprinopsis xenobia)
 Valkomustesieni (Coprinopsis nivea)

Parasola-suvun mustesienilajeja  
 Läjämustesieni (Parasola schroeteri)
 Nurmimustesieni (Parasola megasperma)
 Pipanamustesieni (Parasola misera) 
 Ratasmustesieni (Parasola plicatilis, aik. Coprinus plicatilis)
 Ruostemustesieni (Parasola auricoma aik. Coprinus hansenii)
 Silomustesieni (Parasola leiocephala, aik. Coprinus leiocephalus)

Lähteet

Aiheesta muualla 
Archive: Finnish Fungi list (with Finnish common names)
Luontonetti: Mustesienet (Coprinus)
UniProt, Taxonomy: Coprinus
Gunvor Brettschneider

Gunvor Birgit Renate Brettschneider (s. 19. joulukuuta 1933 Sipoo) on Svenska social- och kommunalhögskolanin entinen rehtori ja helsinkiläinen kunnallispoliitikko. Koulutukseltaan hän on sairaanhoitaja ja yhteiskuntatieteiden maisteri.

Työura
Brettschneider toimi Svenska social- och kommunalhögskolanin rehtorina vuosina 1975–1989. Vuonna 1984 koulusta tehtiin Helsingin yliopiston yksikkö. Työssään Brettschneider on pyrkinyt edistämään pohjoismaista yhteistyötä, erityisesti sosiaalityön koulutuksessa ja tutkimuksessa. SSHK:n jätettyään Brettschneider asui kahdeksan vuotta Ruotsissa ja toimi siellä muun muassa Suomen Tukholman-suurlähetystön sosiaaliattaseana. ja Pohjoismaiden ministerineuvoston alaisen sosiaalialan johtavien työntekijöiden jatkokoulutusohjelman vt. rehtorina Göteborgissa.

Vuonna 1987 Brettschneiderille myönnettiin Sosiaaliturvan kunniamitali.

Kunnallispoliitikkona
Eläkkeelle siirryttyään Brettschneider on toiminut Helsingin kunnallispolitiikassa, muun muassa  sosiaalilautakunnan jäsenenä vuosina 2001–2004 ja terveyslautakunnan jäsenenä 2005–2008. Brettschneider oli aiemmin varalla Helsingin kaupunginvaltuustossa Ruotsalaisen kansanpuolueen valtuustoryhmään, ja vuoden 2012 kunnallisvaaleissa hänet valittiin 847 henkilökohtaisella äänellä kaupunginvaltuutetuksi. Hän on myös RKP:n puoluehallituksen varajäsen. 

Helmikuussa 2014 Brettshcneider teki Helsingin kaupunginvaltuustossa valtuustoaloitteen, jossa kaupunkia kehotetaan tutkimaan, suosiiko kaupunki auraustoimessaan miehiä. Miesvaltaisille työpaikoille vievät kadut ja kehätiet aurataan aloitteen mukaan ensimmäiseksi. Tämä on mahdollisesti syrjivä käytäntö, jota aloitteen mukaan pitää tarkastella.

Yksityiselämä 
Brettschneiderin isä oli 1920-luvun alussa Suomeen muuttanut Saksan kansalainen, äiti suomalainen. Moskovan välirauhan jälkeen Suomessa olevat Saksan ja Unkarin kansalaiset vangittiin internointileireille. Gunvor perheineen suljettiin kymmenvuotiaana leirille Oittiin ja Tammisaareen.

Brettschneider on naimisissa  Tukholman suomalaisen seurakunnan entisen kirkkoherran, rovasti Urpo Kokkosen kanssa.

Teoksia

Kirjoittanut

Toimittanut

Lähteet 

Suomen yliopistojen rehtorit ja kanslerit
Helsingin kaupunginvaltuutetut
Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikot
Vuonna 1933 syntyneet
Elävät henkilöt
Pentti Kettunen

Pentti Herman Kettunen (s. 25. helmikuuta 1942 Iisalmi) on suomalainen poliitikko, joka toimi SMP:n kansanedustajana vuosina 1983–1987 ja 1989–1991 ja perussuomalaisten kansanedustajana vuosina 2011–2015.

Ura
Kettunen on koulutukseltaan merkantti. Hänen toimintansa SMP:ssä alkoi vuonna 1979 puolueen Pohjois-Suomen järjestösihteerinä. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 1983 vaaleissa. Vuoden 1987 vaaleissa hän jäi varasijalle, mutta nousi vuonna 1989 takaisin eduskuntaan J. Juhani Kortesalmen tultua valituksi Mikkelin läänin maaherraksi.

SMP:n jälkeen Kettunen on toiminut muun muassa perussuomalaisissa. Hän oli ehdolla eduskuntaan vuoden 2007 eduskuntavaaleissa, muttei tullut valituksi. Kettunen palasi kansanedustajaksi vuoden 2011 vaaleissa. Hän on Kajaanin kaupunginvaltuuston ja Kainuun maakuntavaltuuston jäsen. Kettunen oli ehdolla vuoden 2015 eduskuntavaaleissa, mutta ei tullut valituksi.

Joulukuussa 2012 Kettunen jätti kohua herättäneen aloitteen vihreän eduskuntaryhmän sijoittamiseksi Urho Kekkosen kansallispuistoon. Elokuussa 2013 hän vieraili kansanedustaja Teuvo Hakkaraisen kanssa Sodankylässä ja Ivalossa tehden asiasta epävirallisen mielipidekyselyn paikallisten asukkaiden keskuudessa.

Huhtikuussa 2014 Kettunen teki eduskunnassa huomiota herättäneen lakialoitteen, jonka mukaan aviossa synnyttänyt perheen äiti saisi aikaistusta eläkeikään, mikäli jompi kumpi puolisoista on Suomen kansalainen. Kainuun Sanomat piti lakialoitetta provokaationa.

Lähteet 
 Vuoden 2008 vaalit

Viitteet 

Kansanedustajat
Suomen maaseudun puolueen poliitikot
Perussuomalaiset poliitikot
Kajaanin kaupunginvaltuutetut
Oulun vaalipiiri
Vuonna 1942 syntyneet
Elävät henkilöt
Saab MFI-15 Safari

Saab MFI-15 Safari, jota on myyty myös nimellä Saab MFI-17 Supporter, on koulutuslentokone, jota käyttää (vuonna 2008) mm. Norjan ilmavoimat.

Lentokoneen suunnitteli Björn Andreasson toimiessaan Malmö Flygindustri-yrityksessä (MFi, MFI). Sen tunnus oli MFI-15. MFI-15 Safarin ensilento tapahtui vuonna 1969. Sen sotilasversio oli nimeltään MFI-17.

Malmön lentokonetehtaan osaaminen pohjautui komposiittirakenteisiin. MFI-15 on metalli-komposiittirakenteinen - siivessä on ohut alumiininen pinta- ja sisälevy ja välissä hunajakenno.

Yrityksen tarkoitus oli ilmeisesti myydä tätä konetta kehitysmaissa käytäviin sotiin, mutta se ei onnistunut. Hieman Safaria myöhemmin jopa Valmet Vinkasta haaveiltiin COIN (counter insurgency) konetta.

Tuotanto siirtyi pian Saabille, joka myi konetta nimellä Saab Supporter. Saab valmisti koneita 250 kappaletta. Suurin ostaja oli Pakistan, joka osti valmiita koneita 92 kappaletta ja kokosi itse 120 lentokonetta. Kauppa liittyy aikaan, jolloin Ruotsin pääministeri Olof Palme teki yhdistettyjä julkisia rauhanedistys- ja salaisia asemyyntimatkoja Intiaan ja Pakistaniin.

Tekniikkaa

 Miehistö: ohjaaja ja oppilas/matkustaja
 Pituus 7 m
 Kärkiväli 8,85 m
 Korkeus 2,6 m
 Siipipinta-ala 11,90 m²
 Tyhjäpaino 690 kg
 Suurin sallittu lentoonlähtöpaino 1 200 kg
 Voimalaite Avco Lycoming IO-360-A1B6, 4-sylinterinen, ilmajäähdytetty mäntämoottori, teho 200 hv eli 149 kW
 Suurin lentonopeus 362 km/h
 Matkalentonopeus 154 solmua
 Sakkausnopeus 55 solmua
 Lakikorkeus 6 100 m

Versiot

MFI-15 Safari  
MFI-17 Supporter - Saabin myymä sotilasversio. Myyty mm. Tanskaan, jossa kulkee nimellä T-17
Saab Safari TS - Yksi prototyyppi rakennettiin, jossa oli 210 hv turboahdettu mäntämoottori
MFI-17 Mushshak - Pakistanilainen lisenssiversio
MFI-395 Super Mushshak - Pakistanilainen modifioitu lisenssiversio
Shahbaz - Pakistanilainen jatkokehitelmä

Käyttäjät

 Tanskan ilmavoimat - 32 kpl
 Norjan ilmavoimat - 32 kpl
 Pakistan - 28 + 92 kpl alkuperäisiä Saabin koneita, pakistanilaisia kehitelmiä Pakistanissa 25+149+20 kpl, Syyriassa 6 kpl, Arabiemiirikuntien liitossa muutamia kappaleita, "KSA":ssa 20 kpl ja Omanissa 8 kpl.
 Sierra Leone 2 kpl
 Zambia - 20 kpl

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Fly 98: Saab Safari
 Saab-MFI 15/17 Safari-Supporter

Koulukoneet
MFI-15 Safari
Kuhmoisten rata

Kuhmoisten rata oli 1930-luvulla esillä ollut rautatiehanke, jonka tarkoituksena oli yhdistää Kuhmoinen Suomen rataverkkoon. Rata olisi haarautunut Oriveden rautatieasemalta Tampere–Haapamäki-radan varrelta.

Hanke sai kuitenkin paikallisilta hyvin laimean vastaanoton, ja siksi ratahanke hylättiin.

Kuhmoisten liikenne
Ratasuunnitelmat Suomessa
Aarno Maliniemi

Aarno Henrik Maliniemi, vuoteen 1930 Malin, (9. toukokuuta 1892 Oulu – 9. lokakuuta 1972 Helsinki) oli suomalainen kirkkohistorioitsija ja Helsingin yliopiston kirkkohistorian professori.

Maliniemi väitteli filosofian tohtoriksi 1925. Hän toimi Helsingin yliopiston kirjaston kirjastonhoitajana 1927–1945, kirkkohistorian professorina 1945–1960. Hän sai teologian kunniatohtorin arvon Helsingistä 1942, Uppsalasta 1952 ja skotlantilaisesta St Andrewsin yliopistosta 1960. Hän erikoistui Suomen keskiaikaisen latinankielisen kirjallisuuden tutkimukseen. Hän oli keskiajan kirkon suuri tuntija, ja on tutkinut myös vanhaa suomalaista kirjallisuutta.

Hänen puolisonsa oli filosofian tohtori ja lehtori Irja Maliniemi, joka oli vuodesta 1962 Helsingin yliopiston vertailevan kirjallisuudenhistorian dosentti.

Tuotanto 
 Der Heiligenkalender Finnlands (1925)
 Studier i Vadstena klosters bibliotek (1926)
 S. G. Elmgrenin muistiinpanot (1939)
 De Sancto Henrico (1942)
 Birgittalaisuudesta sekä kohtia Naantalin luostarin historiasta (1943)
 Zur Kenntnis des Breviarium Aboense (1957)

Lähteet

Suomalaiset historioitsijat
Helsingin yliopiston professorit
Vuonna 1892 syntyneet
Vuonna 1972 kuolleet
Suomalaiset professorit
BayArena

BayArena on Leverkusenissa, Saksassa sijaitseva jalkapallostadion. Sen yleisökapasiteetti on 30 210 paikkaa, ja se toimii Bayer Leverkusenin kotistadionina.

Stadion valmistui vuonna 1958, jolloin sen nimi oli Ulrich-Haberland-Stadion Bayer Leverkusenin perustajan ja Bayer AG:n entisen puheenjohtajan Ulrich Haberlandin mukaan. Alun perin stadionille mahtui 20 000 katsojaa. Stadionin uudelleenrakennusprojekti alkoi 1986 ja valmistui 1997. Tällöin yleisökapasiteetti nousi 22 500:een. Seuraavana vuonna stadion sai nimekseen BayArena. Viimeisin uudistustyö stadionille tehtiin vuoden 2007 lopusta kesään 2009 saakka. Tällöin muun muassa kasvatettiin yleisökapasiteettia ja parannettiin sponsoritiloja. BayArenalla on oheispalveluina muun muassa hotelli (vuodesta 1999), ravintola ja kongressitiloja.

BayArena oli yksi naisten vuoden 2011 MM-kisojen pelipaikoista.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Saksan jalkapallostadionit
Nordrhein-Westfalenin urheilupaikat
Nordrhein-Westfalenin jalkapallo
Leverkusen
Rantatie

Rantatie voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

Teitä, katuja ja kunnanosia

 Rantatie, Valtatie 8 Turusta Ouluun
 Rantatie, Vesijärven rantaa pitkin kulkeva tie Hollolassa, osa yhdystietä 2956
 Rantatie, Liminganjoen vartta pitkin kulkeva tie Limingassa Vanhan Limingan alueella
 Rantatie, museotie Tuusulassa, Tuusulanjärven itärannalla
 Rantatie, Tuusulan kunnanosa Tuusulanjärven itärannalla
 Pohjanmaan rantatie, Pohjanlahden ympäri Turusta Tukholmaan johtanut historiallinen tie
 Rantatie, nähtävyystie joka kulkee melkein koko matkalta Säkylän alueella.
 Suuri rantatie eli Kuninkaantie, Turusta Viipuriin johtanut historiallinen tie
 Sörnäisten rantatie, katu Helsingin Sörnäisissä

Muuta 
 Rantatie, Antero Vartian säveltämä tango
 Rantatie-kvartetti, suomalainen jousikvartetti
 Case Rantatie, ART360-hankkeeseen kuulunut kuvataiteen ja matkailun yhdistävä esimerkkitapaus
Kirkkonummi Rangers

Kirkkonummi Rangers on vuonna 1992 perustettu kirkkonummelainen salibandyn erikoisseura. Kaudella 2019–2020 seuran miesten  edustusjoukkue pelaa divarissa ja naisten edustusjoukkue pelaa II-divisioonassa. Lisäksi seuralla on laaja junioritoiminta, jossa pojissa on joukkueita A–F -junioreissa ja tytöillä A–E -junioreissa.

Rangers on pelannut miesten salibandyliigassa yhteensä kolme kautta, eli 99 ottelua. Pisteitä kyseisissä otteluissa seura on kerännyt 50 (23-4-72) ja on sijoittunut kaikkienaikojen maratontaulukossa sijalle 31. 

Tunnettuja entisiä pelaajia: Rein Kivi, Iiro Oksanen, J-P Lehtonen, Mikko Sipilä, Olli Siitonen

Organisaatio 

Seuran hallituksen jäsenet:
Puheenjohtaja: Esa Illen
Varapuheenjohtaja: Tytti Lund
Rahastonhoitaja: Marjo Maukonen
Jari Kallio
Leena Saario
Ben Romsi

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Seuran kotisivut

Suomalaiset salibandyseurat
Kirkkonummelaiset urheiluseurat
Vuonna 1992 perustetut urheiluseurat
Uudenkaupungin Salibandy

Uudenkaupungin Salibandy on uusikaupunkilainen salibandyn erikoisseura. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2008–2009 I-divisioonaa ja naisten edustusjoukkue III-divisioonaa.

Aiheesta muualla 
 Seuran kotisivut
 Miesten joukkuekortti salibandyliigan sivuilla 

Salibandyn I-divisioonan seurat
Uusikaupunkilaiset urheiluseurat
Vuonna 1996 perustetut urheiluseurat
The Best of Poison: 20 Years of Rock

The Best of Poison: 20 Years of Rock on Poisonin kokoelma-albumi, joka julkaistiin 4. huhtikuuta 2006. Se sisältää yhtyeen suurimmat hitit 1980- ja 1990-luvuilta. Albumi sisältää myös yhtyeen ensimmäisen albumin, Look What the Cat Dragged In -levyn, kaksi hittiraitaa ”Talk Dirty To Me” ja ”I Want Action”. Levyllä kuullaan myös yhtyeen oma versio Kiss-yhtyeen tutuksi tekemästä hittikappaleesta ”Rock and Roll All Nite”.

Kappaleet 
Talk Dirty to Me
I Want Action
I Won’t Forget You
Cry Tough
Look What the Cat Dragged in
Nothin’ But a Good Time
Fallen Angel
Every Rose Has Its Thorn
Your Mama Don’t Dance
Unskinny Bop
Rock and Roll All Nite (Kiss-cover)
Ride the Wind
Something to Believe in
Life Goes on
Stand
The Last Song
Shooting Star
Were an American Band (Grand Funky Railroad -cover)

Arvostelut 
 Allmusic:

Lähteet 

Vuoden 2006 kokoelma-albumit
Poisonin albumit
Poplaulajan sunnuntai

Poplaulajan sunnuntai on vuonna 1997 julkaistu studioalbumi, joka sisältää uusia tulkintoja tunnetuista virsistä. Albumilla esiintyy arvostettuja suomalaisia poplaulajia ja muusikoita, kuten Pauli Hanhiniemi, Eero Raittinen, Pedro Hietanen ja Olli Haavisto.

Kappaleet 
 Katriina Honkanen: Oi muistatko vielä sen virren – 3:16
 Pauli Hanhiniemi: Hoosianna Daavidin poika – 1:57
 Pepe Ahlqvist: Rauhan herra – 3:59
 Heikki Silvennoinen: Maa on niin kaunis – 3:14
 Essi Wuorela: Ihmeellinen armo (- Amazing Grace -) – 4:15
 Sir Elwoodin hiljaiset värit: Jo joutui armas aika – 3:57
 Sakari Kuosmanen: Soi kunniaksi Luojan – 2:39
 Jaakko Löytty: Ei mikään niin voi virvoittaa – 3:27
 Eija Ahvo ja Susanna Haavisto: Oi armon lähde autuas – 5:16
 Harri Marstio ja Pedro Hietanen: Totuuden henki – 2:38
 Eero Raittinen: Tähtien taa (- Milky White Way -) – 3:30
 Olli Haavisto: Sua kohti Herrani (- Nearer My God to Thee -) – 3:35

Tuotanto 
 Sakari Löytty – tuottaja
 Juuso Nordlund – äänittäjä
 Otto Hallamaa – äänittäjä
 Jyrki Saarinen – miksaaja (Finnvox-studio)
 Arto Nuppola – avustava miksaaja
 Henri Nuorivaara – masteroija (Z-Trading)

Lähteet 
 Poplaulajan sunnuntai -CD (PROCD-022)
 Poplaulajan sunnuntai dlc.fi -sivustolla

Vuoden 1997 albumit
Suomalaiset popalbumit
Hengelliset albumit
Ketä sä rakastat


Ketä sä rakastat on suomalaisen Pojat-yhtyeen studioalbumi, joka julkaistiin 4. maaliskuuta 2009 levymerkillä Rocket Records.

Kappaleet

Kokoonpano 
 Miika Söderholm – laulu, kitara
 Sami Mikkola – laulu, basso
 Kaide Haikonen – rummut

Arvostelut 
 Soundi:

Lähteet 
 http://www.pop-lehti.fi/foorumi/viewtopic.php?p=13931&highlight=#13931

Viitteet 

Vuoden 2009 albumit
Pojat-yhtyeen albumit
Rocket Recordsin albumit
K. H. Renlundin museo

K. H. Renlundin museo on Kokkolassa toimiva museo, joka toimii alueellisena vastuumuseona Keski-Pohjanmaalla. Alueellinen vastuumuseo palvelee toiminta-alueellaan kulttuuriperinnön asiantuntijana. Vastuumuseotoiminta perustuu vuonna 2020 voimaan astuneeseen uudistuneeseen museolakiin. K. H. Renlundin museon alueellisiin vastuutehtäviin kuuluvat seuraavat kokonaisuudet: alueellisen museotoiminnan edistämistehtävä, alueellinen taidemuseotehtävä ja kulttuuriympäristötehtävä. Kulttuuriympäristötehtävä sisältää niin arkeologisen kulttuuriperinnön kuin rakennetun ympäristön ja korjausrakentamisen neuvonnan.  

Alueellisen vastuumuseon toiminta-alueeseen kuuluvat Halsua, Kannus, Kaustinen, Kokkola, Lestijärvi, Perho, Toholampi ja Veteli. 

Kokkolan keskustassa sijaitsevat Roosin talo sekä Museokortteli. Jokaiseen museokohteeseen on ilmainen sisäänpääsy.

Andreas Roosin (1785–1842) perheelleen rakennuttamassa Roosin talossa pääsee tutustumaan vaihtuviin taidenäyttelyihin, Roosin perheen elämään sekä ihailemaan liikemies K. H. Renlundin Kokkolan kaupungille lahjoittamaa Suomen taiteen kultakauden kokoelmaa. Kokoelmaan sisältyy taidetta sellaisilta taiteilijoilta kuin Pekka Halonen, Magnus Enckell, Beda Stjernschantz, Victor Westerholm ja Albert Edelfelt. Roosin talon pihapiirissä olevassa suolamakasiinissa pääsee tutustumaan Leo Torpan kamerakokoelmaan launtaisin ja sunnuntaisin.

Museokorttelissa sijaitsevassa Pedagogiossa on esillä koulunäyttely. Lassanderin talossa voi tutustua 1700-luvun kauppiasperheen kotiin sekä mm. kaupankäynnin ja merenkulun historiaan.

Yhteistyössä Maaseudun Sivistysliiton kanssa hallinnoitu ITE-museo toimii museokorttelissa. Mittavan ITE-taiteen kokoelman vuoksi Kokkolaa onkin kuvattu ”ITE-taiteen pääkaupungiksi”.

Museon kokoelmat sisältävät myös paljon Veikko Vionojan maalauksia.

Museon omistuksessa on Englanninpuistoon sijoitettu barkassi, joka saatiin saaliiksi Halkokarin kahakassa vuonna 1854.

Muita museokohteita ovat muiden muassa Fredrik ja Anna Draken koti, Kaarlelan kotiseutumuseo, Kirjapainomuseo, Tankkarin hylkeenpyyntimuseo, Lohtajan kotiseutumuseo sekä Öjan kalastusmuseo.

Lähteet 
  

Suomen taidemuseot
Kokkolan museot
Suomen alueelliset vastuumuseot
Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat
Kruisailu

Kruisailu () on homokulttuuriin kuuluva termi ja toiminta, joka tarkoittaa kuljeskelua, jonka tavoitteena on löytää seksiseuraa.

Kruisailu oli yleisempää aikana, jolloin homoseksuaalisuus oli laissa sekä vallitsevissa normeissa kiellettyä, vainottua ja paheksuttua. Monet homomiehet elivät kaapissa ja viharikosten pelossa, joten ainoa tapa löytää seuraa, toteuttaa itseään sekä omaa seksuaalista suuntautumistaan, oli kruisailemalla. Kruisailu syntyi tarpeesta tavata muita seksuaalivähemmistöön kuuluvia, mutta koska sellaista ei voinut julkisesti tehdä, täytyi tapaamisten pysyä salassa ja piilossa. Seksuaalivähemmistöjen oikeuksien ja aseman parannuttua sekä sitä myötä LGBTQ+ ihmisille suunnattujen tilojen ja seurustelusovellusten yleistyttyä kruisailu on vähentynyt.

Historia 
Kruisailua on todennäköisesti harjoitettu jo antiikin Roomassa, ja ylipäätään siitä lähtien, kuin homoseksuaalisuutta on pidetty paheksuttavana ja rangaistavana asiana.

Tunnettuja tapahtumia kruisailun historiassa on esimerkiksi vuoden 1810 tapaus, jossa poliisit pidättivät ryhmän Vere Street Coterie (suom. Vere Streetin klikki) nimellä kulkeneita miehiä Lontoossa. Miehet pidätettiin rakennuksesta, johon heillä oli tapana kokoontua viettämään aikaa sekä harrastamaan seksiä muiden miesten kanssa. Useita miehiä tuomittiin vankeuteen ja kaksi hirtettiin "sodomian harjoittamisen vuoksi."

1960- ja 70-luvun Yhdysvalloissa alkanut liikehdintä seksuaalivähemmistöjen oikeuksien puolesta ja pride-kulttuurin syntyminen nostivat myös kruisailun huippuunsa, ja ilmiöstä tuli länsimaissa näkyvämpi kuin koskaan aikaisemmin. Kruisailualueiden sijainnit eivät olleet enää pelkästään homojen sisäpiiritietoa, vaan toiminnasta tuli avoimempaa ja yleisempää. 1980-luvun AIDS-epidemian myötä miesten välinen seksi sekä kruisailukulttuuriin kuuluvat irtosuhteet saivat viharikoksen kohteeksi joutumisen rinnalle uuden uhan viruksesta.

Kun kruisailualueet eivät olleet enää pelkästään seksuaalivähemmistöön kuuluvien omassa tiedossa, niissä alettiin tehdä myös viharikoksia ja homofobian motivoimia pahoinpitelyitä. Nykyään kruisailu on länsimaissa harvinaisempaa, sillä seksuaalivähemmistöjen oikeudet ovat parantuneet, eikä heidän tarvitse enää samalla tavalla tavata toisiaan vain piilossa.

Kruisailu Suomessa 
Helsingissä on ollut lukuisia kruisailupaikkoja, esimerkiksi Stockmannin miestenvessat, Alppipuiston kalliot, Haapaniemenkenttä sekä Kaivopuiston "Kirsikkapuisto". Tunnetuin kruisailualue Suomessa on Helsingin Mäntymäen ja Laakson kalliot sekä metsät. Paikka oli aktiivisimmillaan 60-70-luvulla, mutta on yksi harvoista kruisailualueista jotka on edelleen kyseisessä käytössä.

Suomessa homoseksuaalisten tekojen kriminalisointi poistettiin laista 1971. Muun muassa Esplanadinpuisto oli kuitenkin tunnettu kruisailualue jo 1940-luvulla.

Katso myös 

 Glory hole

Lähteet 

Homoseksuaalisuus
Seksuaalinen toiminta
Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen kulttuuri
Siitake

Siitake (Lentinula edodes) on Itä-Aasiasta kotoisin oleva ruokasieni, jota viljellään ja käytetään ruoanlaitossa monissa Aasian maissa. Se on ruoka-aineena osa monien Aasian maiden, kuten Japanin, Kiinan, Korean ja Thaimaan, keittiöitä.

Länsimaissa siitake tunnetaan japanilaisella nimellään shiitake  (kanji: 椎茸; kirjaimellisesti "shii-sieni" kasvualustanaan toimivien lahoavien shii-puiden mukaan). Englannin kielessä siitake tunnetaan myös "kiinalaisena metsäsienenä" tai "mustana metsäsienenä". Kiinassa sieni tunnetaan nimellä xiānggū (香菇, "hyväntuoksuinen sieni").

Viljely

Siitakkeet kasvavat luonnonvaraisina Kiinassa, mutta niitä on viljelty Kiinan lisäksi Japanissa yli 1 000 vuoden ajan. Varhaisimmat kirjoitetut merkinnät siitakkeiden viljelystä voidaan ajoittaa Song-dynastian ajoille (vuodet 960-1127). Luonnonvaraisten sienten syömistä kuvanneet kirjoitukset ajoittuvat kuitenkin varhaisemmiksi.

Ennen 1980-lukua sienten japanilaista lajiketta kasvatettiin ainoastaan perinteisin menetelmin. Gary F. Leatham tutki 1970-luvun lopulla väitöskirjassaan japanilaisen lajikkeen kasvattamista, mikä mahdollisti myöhemmin kyseisen lajikkeen tehokkaan kaupallisen kasvatuksen ympäri maailmaa, myös Suomessa. Sientä myydään nykyään päivittäistavarakaupoissa tuoreina sekä säilykkeinä.

Siitake ruokasienenä

Tuoreita ja kuivattuja siitakkeita käytetään aasialaisissa keittiöissä. Kiinalaisessa keittiössä niitä käytetään paistettuina kasvisruoissa. Japanissa niitä käytetään miso-keitossa dashin valmistuksessa sekä lisukkeena monissa muissa ruokalajeissa. Koreassa sienet ovat osa bulgogia (marinoitu grillinaudanliha), jjigaeta (pihvi) sekä namulia (paistettu kasvisruoka). Thaimaassa sienet tarjotaan käristettyinä tai haudutettuina.

Siitakkeita myydään kuivattuina säilykkeinä, jotka uudelleenkostutetaan vedessä ennen käyttöä. Sienten kuivaaminen tekee niistä tuoreita sieniä aromikkaampia paljastaen vahvan umami-maun, hajottaen sienen proteiinit aminohapoiksi ja muuttaen ergosterolit D-vitamiineiksi.

Terveydelliset vaikutukset
Siitakkeiden terveysvaikutuksia on tutkittu nykyaikana tieteellisesti. Sienet sisältävät polysakkaridi lentinaania ((1-3)-β-D-glukaani), jonka on tutkittu ehkäisevän kasvainten muodostumista.

Jotkut siitakkeesta eristettävät aineet, kuten iktyoli, toimivat lääkkeenä allergioihin ja viruksiin.

Siitake on myös yksi harvoista vegaaniseen sekä košer-ruokavalioon kuuluvista, D-vitamiinia sisältävistä lähteistä.

Raakana nautitulla siitakkeella on todettu myös vakavahko nokkosrokkoa muistuttava sivuvaikutus siitakedermatiitti, joka saattaa ilmaantua vasta joitain päiviä aterian jälkeen ja vaatia vakavimmillaan sairaalahoitoa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Laji.fi: Lentinula edodes
Kasvikset.fi Siitake
Polar Shiitake: Siitakkeen käyttö ruoissa
Luonnossa.org: Siitake (Lentinus edodes) 
tmopieppo: Sienten harrasteviljely - Siitake 
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Lentinula edodes 

Tricholomataceae‎
Kauppasienet
Japanilainen keittiö
Kiinalainen keittiö
Seulonnan keskeiset artikkelit
Ruokasienet
Suomalaiset kauppasienet
P-Tolueenisulfonihappo

p-Tolueenisulfonihappo (C7H8O3S) on sulfonihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste, joka esiintyy valkoisena ja kiinteänä vesiliukoisena aineena.Toisin kuin orgaaniset karboksyylihapot p-tolueenisulfonihappo on vahva happo ja syövyttää useita metalleja.

Valmistus ja käyttö 
p-Tolueenisulfonihappoa valmistetaan teollisesti sulfonoimalla tolueenia. Aineessa on usein mukana pieniä määriä rikkihappoa.

p-Tolueenisulfonihappoa käytetään useissa orgaanisissa synteeseissä. Ainetta käytetään katalyyttinä aldehydien asetalisaatiossa, karboksyylihappojen esteröinnissä ja esterien transesteröinnissä

Turvallisuus 
Hengitettynä p-tolueenisulfonihappo aiheuttaa hengitysvaikeuksia ja pitkäaikaisen altistumisen seurauksena jopa keuhkopöhön. Iholle ja silmiin joutuessaan aine aiheuttaa kipu ja syövytysvaurioita. Aine on palavaa ja palokaasut ovat vaarallisia.

Lähteet 

Hapot
Orgaaniset yhdisteet
Europa Vision

Oy Europa Vision Ab oli 1990-luvun puoliväliin toiminut tuotemerkkien Egmont Filmin ja Showtimen suomalainen elokuvalevittäjä. Levittäjä vastasi muun muassa Disneyn elokuvien ja piirrossarjojen sekä Yleisradion televisio-ohjelmien levityksestä. Europa Vision julkaisi viihdesarja Kummelin vuosien 1991–1993 jaksoista kahdeksan myyntivideota vuonna 1994, joka oli samalla Yleisradion ensimmäinen televisiosarja, jota julkaistiin yksityisille ihmisille. Europa Vision oli Rautakirjan tytäryhtiö. Vuonna 1995 se sulautettiin toiseen Rautakirjan tytäryhtiöön Finnkinoon.

Lähteet 

Elokuvalevittäjät
Suomalaiset elokuvayhtiöt
Mehida

Mehida on melodista rock/metallia soittava yhtye Suomesta. Sen perusti vuonna 2007 entinen Sonata Arctican kosketinsoittaja Mikko Harkin. Yhtyeen kokoonpanoon ensimmäisellä Blood & Water -albumilla kuului Harkinin lisäksi Markus Niemispelto (ex-Wingdom), Toni Mäki-Leppilampi, Jani Stefanovic (Essence of Sorrow, Divinefire, Miseration) ja Thomas Vikström (Therion, Stormwind, ex-Candlemass). Mehidan ensimmäinen albumi, Blood & Water, julkaistiin Suomessa 22. elokuuta 2007, Euroopassa 31. elokuuta 2007 ja Yhdysvalloissa 11. syyskuuta 2007 Napalm Recordsin kautta.

27. elokuuta 2007 Mehidan Blood & Water oli Suomen virallisella albumilistalla sijalla 23.

Julkaisut
Studioalbumit

Lähteet

Suomalaiset kristilliset metalliyhtyeet
Suomalaiset progressiiviset metalliyhtyeet
Asklepiodotos Aleksandrialainen

Asklepiodotos Aleksandrialainen (, ; 400-luvun loppupuoli) oli antiikin kreikkalainen uusplatonilainen filosofi.

Asklepiodotos oli kotoisin Aleksandriasta ja opiskeli Prokloksen oppilaana Ateenassa. Lopulta hän muutti Afrodisiakseen, jossa hän piti omaa kouluaan toisen Asklepiodotos-nimisen filosofin kanssa. Hän meni naimisiin tämän tyttären Damianen kanssa. Asklepiodotos kirjoitti kommentaarin Platonin Timaiokseen. Se on kuitenkin kadonnut.

Asklepiodotos opetti muun muassa Damaskiosta, joka kuvaa häntä väheksyvästi, osittain siksi, ettei Asklepiodotos arvostanut mysteerejä:

Asklepiodotos vieraili vaimoineen Isiksen pyhätössä Menouthiksessa, Egyptissä, tarkoituksenaan parantaa Damianen lapsettomuus. Lapsi saatiin aikaan, mutta paikalliset kristityt väittivät, että se oli ostettu eräältä papittarelta. Tapausta käytettiin syynä pyhätön tuhoamiseen.

Lähteet 

 Bury, et al.: The Cambridge Ancient History, ss. 852–853. Cambridge University Press, 1925.
 Smith, William: Asclepiodotus of Alexandria  ''A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, Vol. 1 p. 383, 1870.
 Suda: Asclepiodotus of Alexandria The Stoa Consortium.

Viitteet 

Antiikin kreikkalaiset filosofit
Uusplatonistit
Antiikin Aleksandria
Haminan hautausmaankirkko

Haminan hautausmaankirkko sijaitsee Haminan ortodoksisen seurakunnan hautausmaalla, Pampyölin kylässä, noin kolme kilometriä kaupungin keskustasta itään. Arkkitehti Ivar Aminoffin suunnittelema kirkko valmistui vuonna 1901 ja se on pyhitetty  ikonille "Jumalanäiti, kaikkien murheellisten ilo". Kirkko muistuttaa rakennusaikansa varuskuntakirkkoja, ja sen ikonostaasi sekä kaksi muuta ikonia on siirretty Haminaan Viipurista. Kirkossa järjestetään muutamia jumalanpalveluksia vuosittain.

Kirkon vieressä sijaitsee Karl August Wreden suunnittelema Aladinin suvun hautakappeli, joka on rakennettu vuoden 1900 paikkeilla.. Itse hautausmaa on peräisin 1700-luvulta. Hautausmaan vieressä, tien toisella puolella, on Nikolai II:n armeijan juutalaissotilaiden pieni hautausmaa.

Kuvia

Lähteet

Suomen ortodoksiset kirkkorakennukset
Haminan kirkkorakennukset
Odd (hahmo)

Odd Della Robbia (13v.) on yksi Code Lyoko -televisiosarjan päähenkilöistä.

Hahmo 
Odd on luonteeltaan huoleton ja hauska. Hän syö myös paljon, ja voisi syödä vaikka koulun ruokalan tyhjäksi, saamatta grammaakaan lisää painoonsa. Hänen vaalea hiuksensa on geelillä muotoiltu piikin muotoon taakse ja hiuksissa on violetti raita. Hänen vaatteensa ovat miltei kokonaan violetit. Hän on erittäin laiha vaikka syökin paljon, tämän vuoksi häntä usein kutsutaan ruipeloksi. Odd kumminkin sanoo itseänsä solakaksi. Toisin kuin kavereillaan, Oddilla ei ole vakituista tyttöystävää. Hän on monesti yrittänyt ”iskeä” koulunsa tyttöjä, muttei koskaan ole onnistunut. Pisin suhde on kumminkin ollut Samanthaan ja Aelitalla ja Oddilla sanotaan olevan jotain. Oddin perheeseen kuuluu hänen 5 siskoa Pauline, Elizabeth, Mary, Adele ja Louise sekä isä että äiti. Hänellä on myös koira, Kiwi, jota hän pitää salaa koulussa huoneessaan varsinkin liikunnanopettajalta Jimiltä ja rehtorilta. Kun Jeremy onnistuu materialisoimaan Aelitan, tämä esiintyy Oddin serkkuna.

Odd Lyokossa 
Oddin ollessa Lyokossa hän näyttää violetilta kissalta. Hänen aseenaan on lasernuolet, joita hän ampuu ranteestaan. Suojanaan hänellä on suojakilpi, jota hän tosin käyttää harvoin. Hän saattaa nähdä tapahtumia lähitulevaisuudesta. Odd tuntee vatsakipua siirtyessään Vitossektoriin. Hänen paidassaan on Lyokossa Kiwin kuva, joka luultavasti pissaa.

Katso myös 
Code Lyokon suomalainen fanisivu

Televisiohahmot

en:List of Code Lyoko characters#Odd Della Robbia
es:Anexo:Personajes de Código Lyoko#Odd Della Robbia
Bowie

Bowie voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:

Maantiede 
 Bowie, kaupunki Marylandissä, Yhdysvalloissa
 Bowie, kaupunki Texasissa, Yhdysvalloissa

Sukunimenä 
 Angela Bowie (s. 1949), yhdysvaltalainen malli, näyttelijä, muusikko ja kirjailija
 David Bowie (1947–2016), brittiläinen rock-muusikko, näyttelijä ja taiteilija
 Dubbie Bowie (1880–1959), kanadalainen jalkapalloilija
 James ”Jim” Bowie (1796–1836), yhdysvaltalainen sotilas ja rajaseutujen pioneeri
 Lester Bowie (1941–1999), yhdysvaltalainen jazzmuusikko ja -säveltäjä
 Oden Bowie (1826–1894), yhdysvaltalainen poliitikko, Marylandin kuvernööri 1869–1872
 Russell ”Dubbie” Bowie (1880–1959), kanadalainen jääkiekkoilija
 Sam Bowie (s. 1961), yhdysvaltalainen koripalloilija
 Tori Bowie (s. 1990), yhdysvaltalainen pikajuoksija ja pituushyppääjä
 Zowie Bowie eli Duncan Jones (s. 1971), englantilainen elokuvaohjaaja

Muuta 
 Bowie-veitsi, Jim Bowien 1800-luvulla kehittämä suurikokoinen veitsimalli
 USS Bowie (APA-137), yhdysvaltalainen toisen maailmansodan aikainen sotalaiva.

Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Sabine Dünser

Sabine Michaela Dünser (27. kesäkuuta 1977 – 8. heinäkuuta 2006) oli liechtensteinilainen laulaja ja lauluntekijä. Hän oli myös Eliksen taiteellinen johtaja ja perustajajäsen sekä yhtyeen keulakuva, laulaja sekä sanoittaja. Dünser menehtyi äkilliseen aivoverenvuotoon 8. heinäkuuta 2006.

Muuta 

Folk metal -yhtye Lyriel on omistanut kappaleen "Autumntales" Dünserin muistoksi.
Dünser on myös levyttänyt Lyrielin kanssa kappaleen "My Favorite Dream", josta on julkaistu 'Dedicated version' (jossa vain hän laulaa) sekä varsinaisen levyversio, jolla laulaa myös Lyrielin laulaja Jessica Thierjung. Molemmat kappaleet löytyvät levyltä Autumntales.

Aiheesta muualla 
Elisin virallinen sivusto osoitteessa Elis  (englanniksi ja saksaksi)
Sabine Dünserin sivusto osoitteessa Sabine Dünser (saksaksi)

Lähteet

Liechtensteinilaiset muusikot
Laulajat
Vuonna 1977 syntyneet
Vuonna 2006 kuolleet
Hintsa Knaapi

Hintsa Knaapi (kuoli alkuvuodesta 1415) oli turkulainen porvari, joka eli Turussa 1300- ja 1400-luvuilla.

Hintsa Knaapi mainitaan Turun kaupungin raatimiehenä vuonna 1378. Hänen nimensä esiintyi erään asiakirjan todistajana muodossa Hinsekinus Knop. Hän kuului saksalaisperäiseen Knap-kauppiassukuun.

Hintsa Knap lahjoitti vuonna 1395 taivassalolaisen Ketarsalmen tilansa Turun tuomiokirkon Pyhän Katariinan alttarille. Knap omisti useita tiloja ja kaksi kauppapuotia Turussa sekä tiloja myös Piikkiössä ja Kaarinassa. Toinen puodeista oli Turun vanhan torin laidalla. Hän testamenttasi tai lahjoitti, vaimonsa Greta Bertelintytär Swartin kanssa, toisen kauppapuotinsa ja Räntämäen Aningaisten kylässä sijainneet neljä taloa Turun tuomiokirkon P. Pietarin ja Paavalin alttarille. Alttari perustettiin vasta Greta-rouvan vuonna 1423 laatiman lahjoituskirjelmän jälkeen.

Hintsa Knaapin mukaan on nimetty Hintsa Knaapin katu Turun Varissuolla.

Lähteet 
 Turun maakuntamuseo 

Suomalaiset liikemiehet
Turun raatimiehet
Suomen keskiajan henkilöt
1300-luvulla syntyneet
Vuonna 1415 kuolleet
Daniel Hjort

Daniel Theodorus Hjort (n. 1575 Värend, Smoolanti – 28. toukokuuta 1615 Tukholma) oli syntyjään smoolantilainen, Suomessa vaikuttanut kirjanoppinut ja kuningas Kaarle IX:n läheinen avustaja.

Daniel Hjort oli ylioppilas Värendin seudulta. 1500-luvulla hän asui marski ja valtaneuvos Klaus Flemingin perheessä. Hänen mainitaan yllyttäneen kapinamielialaa Turun linnaa puolustaneiden sotilaiden keskuudessa vuoden 1597 piirityksen aikana. Hjortista tuli sittemmin runoilija ja maisteri, ja hänet aateloitiin nimellä Hjortvipa.

Kaarle IX määräsi Hjortin vuonna 1601 Lappiin järjestelemään alueen kirkollista ja maallista hallintoa. Daniel Hjort kuoli miekanpistoon vuonna 1615.

Hjortin kunniaksi on vuonna 1923 nimetty Daniel Hjortin katu Turun V kaupunginosassa. Vuonna 1862 tuli ensi-iltaan J. J. Wecksellin näytelmä Daniel Hjort, jonka pohjalta Selim Palmgren myöhemmin sävelsi samannimisen oopperan.


Katso myös
 Sigfrid Aronus Forsius

Lähteet

Kirjallisuus

 Turun maakuntamuseo.

Viitteet

Aiheesta muualla
 Forsius, Arno: Daniel Hjort.
 
 Hjort, Daniel T hakuteoksessa Svenskt biografiskt lexikon.

Ruotsalaiset virkamiehet
Suomi Vaasa-ajalla
1570-luvulla syntyneet
Vuonna 1615 kuolleet
Ian McColl

John Miller "Ian" McColl (7. kesäkuuta 1927 – 24. lokakuuta 2008) oli skotlantilainen jalkapallovalmentaja ja puolustaja. Hänen aikuisikänsä seurana oli Rangers FC, jossa hän toimi vuosina 1945–1960. Hän kuului pelaajana myös Skotlannin jalkapallomaajoukkueeseen.

Peliuransa päätettyään McColl ryhtyi jalkapallomanageriksi. Hän työskenteli Skotlannin maajoukkueen ja Sunderland AFC:n parissa. 

McColl opiskeli Vale of Levenin akatemiassa ja Glasgow'n yliopistossa. Hän oli syntynyt Alexandriassa, West Dunbartonshiressä, ja kuoli 81-vuotiaana lokakuussa 2008.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Ian McColl Rangersin sivuilla  
 Telegraph.co.uk: Muistokirjoitus 

Skotlantilaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1927 syntyneet
Vuonna 2008 kuolleet
Otahalli

Otahalli on Espoon Otaniemessä sijaitseva Suomen ensimmäinen urheiluhalli. Se on arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema ja rakennettu vuonna 1952 osana Helsingin olympialaisten valmisteluja.

Hallissa voi harrastaa palloilulajeista jalkapalloa, tennistä, lentopalloa, sulkapalloa, koripalloa ja salibandyä. Yleisurheilulle on 158 metrin ratakierros, pituus- ja korkeushyppypaikat sekä kuularinki. Lisäksi hallin yhteydessä toimii kuntosali. Katsomotilaa on noin 500 katsojalle. Otahalli on myös Westend Indians -urheiluseuran kotihalli.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Hallin kotisivu

Espoon urheiluhallit
Alvar Aallon suunnittelemat rakennukset
Otaniemi
Kesäolympialaiset 1952
Peter Thorwöste

Petter Thorwöste (noin vuonna 1600 Lyypekki – 6. toukokuuta 1659 Turku) oli lyypekkiläinen suurkauppias, joka vaikutti Turussa.

Thorwöste tuli Suomeen 1620-luvulla ja muutti Turkuun noin vuonna 1630. Hän ryhtyi kirjanpitäjäksi Turun varakkaimmalle kauppiaalle Jakob Wollelle. Thorwöste avioitui vuonna 1631 Elin Sågerin (1614–1669) kanssa, joka oli kauppiaan tytär. Onnistuneen naimakaupan ansiosta hänen tulevaisuutensa oli turvattu.

Thorwöste oli kauppias ja laivanvarustaja, joka teki kauppaa myymällä tervaa Euroopaan ja tuomalla Hollannista kankaita ja Espanjasta suolaa. Tervan hän osti Pohjanmaalta ja rakensi oman tervahovin Turun linnan lähettyville Pikisaareen. 1640-luvun lopulla Thorwöste joutui lopettamaan tervakaupan. 1650-luvulla Thorwöste asui Hirvensalon Kaistarniemessä. Hän otti suuren ulkomaisen lainan, joka jäi hänen kuolemansa jälkeen puolison maksettavaksi. Thorwöste sai haltuunsa Jaakko Wollen perustaman Antskogin rautaruukin vuonna 1647 samoin kuin Mustion rautaruukin. Kuningatar Kristiinan myöntämällä luvalla hän perusti Fiskarsin ruukin vuonna 1649. 

Thorwöste ja hänen poikansa Peter Thorwöste nuorempi omistivat myös Ojamon kylän tiloja Lohjalla siellä olleen Ojamon rautakaivoksen vuoksi.

Hänen kunniakseen on Turun Pikisaaressa nimetty Peter Thorwösten tie.

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset kauppiaat
Alankomaalaiset henkilöt
Suomalaiset laivanvarustajat
Syntymävuosi tuntematon
Vuonna 1659 kuolleet
Fiskars
Chingola

Chingola on kaupunki Sambiassa. Vuonna 2000 siellä oli 147 448 asukasta.

Chingolassa sijaitsee Nchangan avolouhos, joka on maailman toiseksi suurin avolouhos. Sieltä louhitaan kuparia. Kaivos on tuonut alueelle varakkuutta, mutta myös ympäristöuhkia. Vuonna 2006 kaivostoiminta jouduttiin keskeyttämään, kun se sotki 50 000 asukkaan juomaveden.

Chingola sijaitsee pääkaupungista Lusakasta pohjoiseen, lähellä Kongon demokraattisen tasavallan rajaa. Kaupungissa on lentoasema, ICAO-koodi CGJ.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Sambian kaupungit
Kabwe

Kabwe on kaupunki Sambiassa. Vuonna 2000 siellä oli 176 758 asukasta.

Kabwen siirtomaa-aikainen nimi oli Broken Hill. Se perustettiin kaivoskaupungiksi 1902, kun Broken Hill -kukkulasta löytyi lyijyä ja sinkkiä.  

Kabwe sijaitsee maan keskiosassa, Lusakasta pohjoiseen.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Sambian kaupungit
Luanshya

Luanshya on kaupunki Sambiassa. Vuonna 2000 siellä oli 115 579 asukasta. Se sijaitsee maan pohjoisosassa Ndolan ja Kitwen eteläpuolella. 

Luanshya perustettiin kaivoskaupungiksi 1900-luvun alkupuolella, kun alueelta löytyi kuparia. Sieltä louhitaan myös kobolttia. 1900-luvun lopulla kaupunkia koetteli lama, kun kuparintuotanto kävi kannattamattomaksi.

Lähteet 

Sambian kaupungit
Mufulira

Mufulira on kaupunki Sambiassa. Vuonna 2000 siellä oli 122 336 asukasta.

Mufulira perustettiin kaivoskaupungiksi 1930-luvulla. Se on edelleen huomattava kuparin tuottaja. Kaivos on tuonut alueelle varakkuutta, mutta myös ympäristöuhkia. Tammikuussa 2008 kaivostoiminnan jätevesien pelättiin pilanneen juoma- ja kasteluvedet alueella. Vuonna 2006 läheisessä Chingolassa oli samantyyppinen onnettomuus.

Mufulira sijaitsee Lusakan pohjoispuolella 16 km:n päässä Kongon demokraattisen tasavallan rajasta.  Chingolaan menee päällystetty maantie, matkaa on 55 km. Sambian kolmas presidentti Levy Mwanawasa syntyi Mufulirassa.

Lähteet 

Sambian kaupungit
S/S Wipunen

S/S Wipunen on suomalainen höyrylaiva, joka on rakennettu vuonna 1907 Paul Wahl & Co:n telakalla Varkaudessa. Aluksen rakennutti Oy Gust Ranin tekemään yhtiön teollisuuslaitosten tarvitsemat halkojen kuljetukset ja tukkukaupan tavaroiden proomukuljetukset Saimaalla. Kuljetukset hinaaja Wipunen teki vetämällä tavallisesti 3-4 haloilla ja tukkutavaralla lastattua proomua.  

Ammattiliikenteessä Wipunen toimi vuoteen 1969 asti, jonka jälkeen alus on toiminut muotoon Lignell & Piispanen nimensä muuttaneen alkuperäisen rakennuttajansa Oy Gust Raninin edustusaluksena.

Tekniset tiedot 

 Aikaisemmat nimet: -
 Alustyyppi: Hinaaja
 Rakennuspaikka: Paul Wahl & Co:n telakka, Varkaus
 Rakennusvuosi: 1907
 Rakennusaine: Teräs
 Pituus: 18.9 m
 Leveys: 4.0 m 
 Syväys: 1.2 m
 Koneen tyyppi: Compound-höyrykone
 Koneen teho: 93 ihv
 Polttoaine: Puu
 Omistaja: Oy Gust Ranin, Kuopio
 Kotisatama: Kuopio

Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.

Lähteet
 Aluksen verkkosivut

Aiheesta muualla 
Suomen Höyrypursiseura 

Höyrylaivat
Hinaajat