Suomalainen Tiedeakatemia

Suomalainen Tiedeakatemia eli Academia Scientiarum Fennica () on vuonna 1908 perustettu yleistieteellinen keskusseura, joka sääntöjensä mukaan edistää tutkimusta ja toimii korkeatasoista tutkimusta harjoittavien tutkijoiden yhdyssiteenä. Tiedeakatemialla on yli 800 kotimaista ja 180 ulkomaista jäsentä, jotka on kutsuttu jäseniksi tieteellisten ansioidensa perusteella.

Suomalaisen Tiedeakatemian toimitilat ovat Helsingissä Mariankadulla.

Historia 
Historiallisesti Suomalainen Tiedeakatemia on ollut nimenomaan suomenkielisen tieteenharjoituksen edistäjä. Huhtikuussa 1909 pitämässään vuosikokousesitelmässä Eliel Aspelin-Haapkylä liitti Suomalaisen Tiedeakatemian perustamisen luontevaksi jatkoksi sitä kehitystä, joka oli alkanut Mikael Agricolan Uuden testamentin suomentamisesta, Elias Lönnrotin Kalevalan julkaisemisesta ja J. V. Snellmanin kansallisuusaatteen jalostumisesta poliittiseksi fennomaniaksi. Aspelin-Haapkylän näkemyksen mukaan Tiedeakatemian perustaminen oli siten historiallinen välttämättömyys. 

Suomalaisen Tiedeakatemian perustava kokous pidettiin 10. lokakuuta 1908. Valmistavassa kokouksessa 1907 olivat mukana Eliel Aspelin-Haapkylä, J. R. Danielson-Kalmari, J. J. Karvonen, Taavi Laitinen, Gustaf Komppa, Kaarle Krohn, Hjalmar Mellin, J. J. Mikkola, Heikki Paasonen, E. N. Setälä, O. E. Tudeer ja Matti Äyräpää. Näistä Danielsson-Kalmari, Mellin ja Setälä olivat myös Suomen Tiedeseuran jäseniä ja Komppa ja Krohn valittiin jäseniksi vuonna 1908, Paasonen vuonna 1909 ja Mikkola vuonna 1915.

Toiminta
Seuran jäsenmäärä on rajoitettu ja jäsenistö valitsee itse uudet jäsenet. Tiedeakatemia jakaantuu matemaattis-luonnontieteelliseen ja humanistiseen osastoon, jotka edelleen jakautuvat tieteenalakohtaisiin ryhmiin.  Uudet jäsenet valitaan vuosikokouksessa huhtikuussa.

Tiedeakatemian kotimaiseksi jäsenmääräksi on rajattu enintään 333 alle 65-vuotiasta jäsentä, joista matemaattis-luonnontieteellisessä osastossa 194 ja humanistisessa osastossa 139. Jäsenen täyttäessä 65 vuotta hänen kiintiöpaikkansa tieteenalakohtaisessa ryhmässä vapautuu, mutta hän jatkaa Tiedeakatemian täysivaltaisena jäsenenä. Tiedeakatemian jäsenyyttä pidetään erityisenä tiedeyhteisön tunnustuksena kuulumisesta alansa eliittiin. Akatemian kunniajäseniä ovat kanslerit Risto Ihamuotila ja Kari Raivio, professorit Elina Haavio-Mannila, Marjatta Hietala, Bengt Holmström, Heikki Palva, ja Jarmo Visakorpi sekä akateemikko Risto Nieminen.

Tiedeakatemia järjestää esitelmä- ja keskustelutilaisuuksia, kustantaa tieteellisiä julkaisuja ja tekee aloitteita ja antaa lausuntoja tiedettä ja tieteenharjoittajia koskevissa kysymyksissä. Lisäksi Tiedeakatemia jakaa vuosittain noin kaksi miljoonaa euroa apurahoja erityisesti nuorille tutkijoille. Tiedeakatemia rahoittaa tieteellistä tutkimusta jakamalla apurahoja muun muassa Väisälän rahastosta, Jutikkalan rahastosta, Brusiinin Säätiöstä sekä Öhmannin Säätiöstä.

Apurahojen lisäksi Tiedeakatemia myöntää myös erilaisia palkintoja. Väisälän palkinto jaetaan vuosittain 1–3 aktiivivaiheessa olevalle, jo ansioituneelle tutkijalle. Palkintoa on jaettu vuodesta 2000, ja se myönnetään Väisälän rahaston tukemille aloille. Vuodesta 2011 on jaettu Humanistipalkinto uransa alkuvaiheessa olevalle, jo kansainvälistä mainetta saavuttaneelle humanistisen alan tutkijalle. Joka kolmas vuosi myönnetään Eino Jutikkalan historiapalkinto ansiokkaasta historiantutkimustyöstä akateemikko Eino Jutikkalan testamentin mukaisesti. Tiedeakatemia myös myöntää vuosittain kunniapalkinnon yhdelle tieteellisessä työssään ansioituneelle akatemian jäsenelle. Vuodesta 2017 Tiedeakatemia on jakanut kahden vuoden välein Pro Scientia -palkintoa ansioituneelle tieteen puolestapuhujalle.

Organisaatio
Suomalainen Tiedeakatemia on rekisteröity yhdistys, jonka ylintä toimivaltaa käyttää yhdistyksen kokous. Suomalaisen Tiedeakatemian asioita hoitaa ja sitä edustaa hallitus. Hallituksen esittelijänä ja päätösten toteuttajana toimii Suomalaisen Tiedeakatemian pääsihteeri, joka vuoden 2016 alusta on toiminut täysipäiväisenä. Pääsihteerin tehtävässä on vuodesta 2016 toiminut professori Pekka Aula.

Esimiehet vuodesta 1968 (hallituksen puheenjohtaja)

 Eino Jutikkala 1968–1970
 Erkki Kivinen 1970–1971
 Tauno Tirkkonen 1971–1972
 Paavo Suomalainen 1972–1973
 Kustaa Vilkuna 1973–1974
 Esko Suomalainen 1974–1975
 Mikko Juva 1975–1976
 Erkki Laurila 1976–1977
 Erkki Itkonen 1977–1978
 Thure G. Sahama 1978–1979
 Aimo Halila 1979–1980
 Osmo Järvi 1980–1981
 Aimo T. Nikolainen 1981–1982
 Väinö Hovi 1982

 Osmo Ikola 1982–1984
 Pentti Laasonen 1984–1985
 Yrjö Blomstedt 1985–1986
 Kaarlo Hartiala 1986–1987
 Jaakko Honko 1987–1988
 Jorma K. Miettinen 1988–1989
 Lauri Honko 1989–1990
 Lauri Myrberg 1990–1991
 Pertti Pesonen 1991–1992
 Olli V. Lounasmaa 1992–1993
 Jouko Paunio 1993–1994
 Olavi Granö 1994–1995
 Elina Haavio-Mannila 1995–1996
 Olli Martio 1996–1997

 Heikki Solin 1997–1998
 Jarmo Visakorpi 1998–2000
 Risto Näätänen 2000–2002
 Risto Ihamuotila 2002–2004
 Simo Knuuttila 2004–2006
 Kari Raivio 2006–2008
 Arto Mustajoki 2008–2010
 Sirpa Jalkanen 2010–2012
 Jorma Sipilä 2012–2014
 Eva-Mari Aro 2014–2015
 Kirsi Tirri 2016–2017
 Risto Nieminen 2018–2019
 Anna Mauranen 2020–2021
 Kimmo Kaski 2022–2023

Lähde

Yleissihteerit / Pääsihteerit
 Gustaf Komppa 1908–1944
 P. J. Myrberg 1944–1948
 Emil Öhmann 1948–1964
 Esko Suomalainen 1964–1970
 Lauri A. Vuorela 1970–1984
 Aarne Nyyssönen 1984–1994
 Pentti Kauranen 1994–1999
 Matti Saarnisto 2000–2009
 Olli Martio 2009–2015
 Pekka Aula 2016–
Lähde

Lähteet

Kirjallisuutta
 Oiva Ketonen, Suomalainen Tiedeakatemia 1908–1958, Helsinki 1959
 Aimo Halila: Suomalainen Tiedeakatemia 1908–1983, Helsinki 1987.
 
 Jyrki Paaskoski: A community of Scholars. The Finnish Academy of Science and Letters, 1908–2008, Helsinki 2008.

Aiheesta muualla
Suomalaisen Tiedeakatemian kotisivu
Suomalaisen Tiedeakatemian varsinaiset jäsenet (acadsci.fi)
Suomalaisen Tiedeakatemian uudet jäsenet (acadsci.fi)
Suomalaisen Tiedeakatemian ulkomaiset jäsenet (acadsci.fi)

Tiedeakatemiat
Apurahat
Suomen tiede ja tekniikka