Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu

Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu (SYK) on Helsingin Etelä-Haagassa sijaitseva Suomen vanhin suomenkielinen yhteiskoulu. SYK on maksuton yksityiskoulu, joka painottaa kieltenopiskelua. Lukiolla on valtioneuvoston vuonna 1985 myöntämä kielipainotteinen erityistehtävä, ja elokuussa 1990 lukion yhteyteen perustettiin ensimmäisenä Suomessa International Baccalaureate -tutkintoon tähtäävä englanninkielinen IB-linja. SYK:ssa on hyvin runsas kielivalikoima. Koulun rehtorina toimii Sari Tiitta.  

SYK käsittää peruskoulun luokat 3–9, suomalaisen opetussuunnitelman mukaisen lukion sekä kansainvälisen IB-linjan. Yhteensä oppilaita on SYK:ssa noin 1 200. SYK:hon pyritään yleensä ala-asteen toiselta luokalta. Hakeminen muille luokille on mahdollista, mutta paikkoja on rajallisesti, ja niistä osa on varattu paluumuuttajille. Kouluun on kuitenkin mahdollista muidenkin päästä luokille 4–9 vapaamuotoisen hakemuksen avulla, johon liitetään viimeisimmän koulutodistuksen kopio. Haku lukioon tapahtuu normaalisti toisen asteen opintojen yhteishaun kautta. Peruskoulu poikkeaa muista tavallisen perusopetuksen yksityisistä järjestäjistä Helsingissä siten, ettei sille ole määritelty oppilaaksiottoaluetta. 

Koulu on sijainnut vuodesta 1972 alkaen Helsingin Etelä-Haagassa osoitteessa Isonnevantie 8. Koulun yhteydessä on oma erillinen urheilutalo, johon kuuluu muun muassa liikuntasali, kuntosali sekä koulun oma uimahalli.

Historia
Jo vuonna 1882 alettiin suunnitella uuden yliopistoon johtavan yksityisen suomenkielisen tyttökoulun perustamista Helsinkiin, mutta lopulta perustajat kääntyivätkin yhteiskouluajatuksen kannalle. Malli muodostui myöhemmin merkittäväksi esikuvaksi muille oppikouluille eri puolilla maata. Koulun perustamislupa annettiin vuonna 1886 professori Thiodolf Reinille ja vapaaherra E. G. Palménille. Koulun omisti alkuun joukko yksityisiä henkilöitä ja myöhemmin vuodesta 1892 alkaen osakeyhtiö. Alkuvuosinaan koulu toimi Kampissa useissa osoitteissa, kunnes 1890 valmistui oma koulutalo osoitteeseen Yrjönkatu 24. Sen tieltä purettiin J. V. Snellmanin entinen kotitalo. Koulu toimi Yrjönkadun ja Kalevankadun kulman koulutalossa vuoteen 1937, jolloin valmistui uusi rakennus Etu-Töölöön osoitteeseen Nervanderinkatu 13. Nykyisiin tiloihin Etelä-Haagaan koulu muutti 1972. Nykyisen rakennuksen on suunnitellut arkkitehtipariskunta Heikki ja Kaija Siren. Väinö Vähäkallion suunnittelema Nervanderinkadun koulutalo oli sittemmin Museoviraston tiloina ja vuodesta 2014 siellä on ollut Sibelius-Akatemia, Yrjönkadun talo on purettu.

SYK tunnettiin alusta alkaen uudistusmielisenä, ja monet sen käyttöön ottamat kokeilut ovat sittemmin vakiintuneet koko koululaitokseen. Peruskouluun siirryttäessä 1977 koulun rakenne säilyi entisellään. Elokuussa 1990 koulusta tuli Suomen ensimmäinen IB-lukio, kun kansainväliseen International Baccalaureate -tutkintoon tähtäävä englanninkielinen linja perustettiin.

Rehtorit

Lucina Hagman 1886–1890 
Mikael Johnsson 1890–1897
Robert Blomqvist 1897–1915
Oskari Mantere 1915–1918
A. A. Koskenjaakko 1919–1954
Jorma Soveri 1954–1964

Yrjö Juve 1964–1966
Vesa Nikunen 1966–1997
Anja-Liisa Alanko 1997–2009
Jukka Tanska 2009–2018
Sari Tiitta 2019–

Tunnettuja alumneja
Vuosien varrella SYK:n entiset oppilaat ovat sijoittuneet merkittäville paikoille yhteiskunnassa muun muassa talouden, tieteen, politiikan ja kulttuurin alueilla.

 Heikki Aho – elokuvaohjaaja
 Atso Almila – kapellimestari
 Ari Angervo – viulutaiteilija
 Ritva Arvelo – näyttelijä
 Kim Borg – oopperalaulaja
 Erik Bruun – teollinen muotoilija
 Tarja Cronberg – työministeri
 Aatos Erkko – ministeri
 Eero Erkko – journalisti
 Eljas Erkko – ulkoministeri
 Aarne Ervi – arkkitehti
 Teppo Felin – professori
 Saima Harmaja – runoilija
 Antti Herlin – yritysjohtaja
 Niklas Herlin - suursijoittaja, toimittaja
 IBE – muusikko
 Mika Ilveskero – lakimies, korkeimman oikeuden jäsen
 Paavo Jännes – näyttelijä
 Niilo Jääskinen – lakimies
 Aino Kallas – kirjailija
 Jukka Kekkonen - oikeushistorian ja roomalaisen oikeuden professori
 Mikko Kiesiläinen – poliitikko ja ekonomisti
 Jussi V. Koivisto – taloustieteilija
 Terhi Koulumies – kansanedustaja
 Kimmo Koskenniemi – keksijä
 Miki Kuusi – yrittäjä
 Iiro Küttner – käsikirjoittaja, professori
 Tuomo Lappalainen – toimittaja
 Ora Lassila – tietotekniikan asiantuntija
 Tero Latvala – muusikko, viulutaiteilija
 Olli Lehto – matemaatikko
 Minna Lindgren – journalisti
 Pentti Linkola – filosofi
 Ari Lohenoja – yritysjohtaja
 Markku Luolajan-Mikkola – muusikko
Lauri Malmberg – jääkärikenraaliluutnantti, Suomen puolustusministeri
 Heikki Malinen – toimitusjohtaja
 Heikki Mannila – tietotekniikan asiantuntija
 Mauno Manninen – teatteriohjaaja ja tuottaja
 Otto Meri – poliitikko
 Olli Mustonen – pianisti, kapellimestari
 Tomi Mäkelä – musiikkitieteilijä
 Kirsti Mäkinen – opettaja
 Harri Nevanlinna – matemaatikko
 Tuomari Nurmio – muusikko
 Matti Oravisto – näyttelijä
 Risto Pelkonen – arkkiatri
 Elina Pohjanpää – näyttelijä
Eino Polón – jääkärieversti ja Mannerheim-ristin ritari
 Pyhimys – muusikko
 Jussi Rahola – matemaatikko
 Timo Relander – taloustieteilijä
 Rauha Rentola – näyttelijä
 Laura Ruohonen – teatteriohjaaja
 Mauri Ryömä – poliitikko
 Kalle Saksela – virologian professori
 Elina Salo – näyttelijä
 Petteri Salomaa – oopperalaulaja
 Esa-Pekka Salonen – kapellimestari
 Pentti Sammallahti – valokuvaaja
 Sami Sarvilinna – kansliapäällikkö
 Daniel Sazonov – poliitikko, Helsingin apulaispormestari
 Iiro Seppänen – teatteriohjaaja
 Suvi-Anne Siimes – poliitikko
 Antti Siirala – muusikko
 Heikki Siren – arkkitehti
 Harri Sirola – kirjailija
 Yrjö Soini – kirjailija
 Armas Ståhlberg – jääkärimajuri
 Mika Taanila – elokuvaohjaaja
 Nina Tapio – muusikko
 Erik T. Tawaststjerna – musiikkitieteilijä
 Mika Tiivola – pankinjohtaja
 Henrik Tikkanen – kirjailija
 Erkki Tuomioja – kansanedustaja, ent. ulkoministeri
 Jyrki Törnwall – kirurgi
 Jussi Valtonen – kirjailija
 Juhana Vartiainen – taloustieteilijä, Helsingin pormestari
 Helena Vierikko – näyttelijä
 Juuso Välimäki – taloustieteilijä
 Juuso Walden – yritysjohtaja
 Matti Wuori – lakimies

Kielten opiskelu

SYK:ssa on mahdollista opiskella A-kielenä englannin lisäksi saksaa, ranskaa tai venäjää. B-kielenä opiskellaan ruotsia. SYK:ssa on mahdollista opiskella yllä mainittujen kielien lisäksi espanjaa, italiaa, arabiaa, japania sekä koreaa.

SYK:ssa oli aiemmin A-kielilinjojen ohella myös lyhyiden vieraiden kielten linja, mutta se lakkautettiin vuonna 2021, ja osa vapautuneista aloituspaikoista siirrettiin A-kielilinjoille. SYK:n tarjoama lyhyiden vieraiden kielten kurssivalikoima säilyi kuitenkin ennallaan

SYK:lla on ystävyyskouluja Saksassa, Ranskassa ja Venäjällä. Lukion oppilaista monet osallistuvat Ranskan tai Saksan opiskelijavaihtoon sekä opintomatkoille. Myös venäjänlukijoista monet osallistuvat Moskovan yliopiston kielikurssille.

SYK:ssa voi lukiossa suorittaa ranskan kielen virallisen kansainvälisen DELF-kielitutkinnon, saksankielisen Deutsches Sprachdiplom -kielitutkinnon ja venäjän kielen Pushkin-kielikokeen.

Koulun tilat
Koulun tiloissa sijaitsee kouluravintola SYKE, jossa oppilaat syövät lounasta. Kouluravintolassa on myös välipalamyynti iltapäivisin.

Koulussa sijaitsee myös kirjasto, jossa työskentelee oma kirjastonhoitaja. Koulun erillisellä liikuntatalolla sijaitsee liikuntasali, pukuhuoneet sekä koulun uimahalli, jossa on neliratainen, 25-metrinen uima-allas sekä uinnin harjoitteluallas. Uimahallin pukuhuoneissa on omat erilliset saunatilat tytöille ja pojille. Myös koulun oppilaiden ja henkilökunnan käytössä oleva kuntosali sijaitsee liikuntatalolla. 

Lisäksi koulussa on 600-paikkainen juhlasali, jossa järjestetään koulun kevät- ja joulujuhlien lisäksi muun muassa 8.-luokkalaisten esittämä joulunäytelmä ja 9.-luokkalaisten esittämä musikaali.

Koulun pihalla sijaitseva Anssi Asunnan taideteos "Suomalaisen yhteiskoulun kineettinen kuvaveistos" on kuutiolta näyttävä optinen illuusio. Teos tilattiin koulun 100-vuotisjuhlaa varten vuonna 1986.

Opintomenestys

SYK on tullut tunnetuksi menestyksekkäänä oppilaitoksena niin keskiarvorajojen kuin ylioppilaskirjoitustulostenkin perusteella. Erityisesti sen lukion maine on korkealla, ja sitä tituleerataankin yhdeksi Helsingin eliittilukioista.

Ylioppilaskirjoituksissa SYK:n oppilaat ovat menestyneet erinomaisesti äidinkielen kokeissaan. Esimerkiksi keväällä 2015 koulun 119 ylioppilaasta 95 kirjoitti joko laudaturin tai eximian. 

Myös pitkän matematiikan YO-kokeissa menestys on ollut erinomaista; kevään 2021 pitkän matematiikan kirjoittajista 53% kirjoitti joko laudaturin tai eximian ja seitsemän ylioppilasta vastaanotti Teknologiateollisuuden 100-vuotissäätiön stipendin erinomaisesta menestyksestään.

Vuosien 2008–2021 parhaiten ylioppilaskirjoituksissa menestyneiden lukioiden vertailuissa SYK oli ensimmäisellä sijalla kolme kertaa ja sijoilla 2-4 yhteensä yhdeksän kertaa. Sijoilla 5 ja 8 SYK oli yhteensä kaksi kertaa. 

SYK:n lukion oppilaat ovat menestyneet hyvin ylioppilaskirjoitusten lisäksi monenlaisissa kilpailuissa. Kansallisen Talousguru-kilpailun finaaliin koulun oppilas on päässyt ainakin 13 kertaa (muun muassa vuosina 2004, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2018, 2020 ja 2022). Talousguru-kilpailun ensimmäiset sijat ovat osuneet SYK:n oppilaille viidesti (vuosina 2004, 2009, 2010, 2012 ja 2020). Mikään muu Suomen kouluista ei ole voittanut Talousguru-kilpailua yhtä montaa kertaa. 

Menestystä on tullut myös muun muassa Oikeusguru-kilpailusta, turvallisuuspolitiikan Turpotietäjä-kilpailusta sekä  Euroopan keskuspankin Generation €uro  -rahapolitiikkakilpailusta.

Keskiarvorajat
Helsingin Suomalaisen Yhteiskoulun lukion, erityisesti A-englannin linjan, keskiarvorajat ovat perinteisesti olleet kaupungin korkeimpia.  Koulussa on neljä kielilinjaa: A-englannin linja, A-ranskan linja, A-saksan linja sekä A-venäjän linja. Viides kielilinja, lyhyet vieraat kielet, lakkautettiin vuonna 2021 

A-englannin linjan keskiarvoraja (9,83) oli vuonna 2021 sekä Helsingin että koko maan korkein.

Perinteisesti SYK:ssa muiden kuin A-englannin kielen linjan keskiarvorajat ovat olleet matalampia. Esimerkiksi vuonna 2021 A-ranskan linjan keskiarvoraja oli 8,62, A-saksan 8,67 ja A-venäjän 9,08. Vuonna 2018 A-englannin linjan keskiarvoraja oli 9,69, A-ranskan oli 8,75, A-saksan 9,08 ja A-Venäjän 8,62. Lyhyiden vieraiden kielten linjan keskiarvoraja oli 9,23.

Teinikunta
SYK:ssa jokainen lukiolainen kuuluu automaattisesti ja maksutta teinikuntaan (lyh. TK). Teinikunta valitsee marras-joulukuussa TK-vaaleissa keskuudestaan teinikunnan hallituksen, johon valitaan neljä ensimmäisen vuoden opiskelijaa (varapuheenjohtaja ja kolme rivijäsentä) ja viisi toisen vuoden opiskelijaa (puheenjohtaja ja neljä rivijäsentä).

Teinikunnan hallituksen tehtävänä on valvoa lukiolaisten etuja, ylläpitää lukiolaisten TK-tilaa sekä järjestää erilaisia tapahtumia ja tilaisuuksia. Näitä tapahtumia ovat muun muassa vaalipaneelit vaalien aikaan, glögitapahtuma joulukuussa sekä erilaiset teemaviikot ja teemapäivät. 

Hallitus on myös useampaan otteeseen järjestänyt SYK:n lukiolaisille tarkoitetun "Copa de Kuutio" -jalkapalloturnauksen.

Vuoden sykkiläiset

SYK:n alumniyhdistys SYKE ry on valinnut vuodesta 2013 alkaen vuoden sykkiläisen miehen ja naisen. Valinnan edellytyksenä on ansioituminen jollakin yhteiskunnallisella alueella tai alalla (esimerkiksi kulttuuri, talous tai teknologia).

   2013:  Hannu "Tuomari" Nurmio, muusikko
   2014: Risto Pelkonen, arkkiatri sekä Suvi-Anne Siimes, yhteiskunnallinen vaikuttaja
   2015: Jussi Valtonen, kirjailija sekä Kirsti Mäkinen, tietokirjailija 
   2016: Miki Kuusi, yrittäjä sekä Elina Salo, näyttelijä 
   2017: Juha Nurminen, merenkulkuneuvos sekä Maaria Wirkkala, kuvataiteilija 
   2018: Esa-Pekka Salonen, kapellimestari ja säveltäjä sekä Tuuli Takala, laulaja 
   2019: Erkki Tuomioja, ent. ulkoministeri ja poliitikko sekä Inka Niskanen, hävittäjälentäjä ja komentaja 
   2020: Pentti Sammallahti, valokuvaaja sekä Henrietta Kekäläinen, yrittäjä 
   2021: Kalle Saksela, virologi sekä Minna Lindgren, toimittaja ja musiikkitieteilijä 
   2022: Kim Jäämeri, kenraaliluutnantti sekä Iida Tikka, toimittaja

Lähteet

Aiheesta muualla
 SYK:n kotisivut
 Kotilainen, Sofia: Uskallusta ja uusia pedagogisia avauksia: Helsingin Suomalaisen Yhteiskoulun 125-vuotisjuhlateos Kirja-arvostelu teoksesta Alanko, Anja-Liisa; Hietanen, Irmeli; Niiranen, Jukka; Uusi-Hallila, Tuula (toim.): Rohkea koulu: SYK Nervanderinkadulta Isonnevantielle. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2011. (Agricolan kirja-arvostelut 3.1.2012)

 Elämä jatkuu koulun pienoismaailmassa, vaikka abiturientit jättävätkin sen. Koulupäivä Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa, Kuva, 15.03.1939, nro 6, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Helsingin lukiot
Helsingin peruskoulut
Haaga
Heikki ja Kaija Sirenin suunnittelemat rakennukset
Helsingin suojellut rakennukset