Kaartin jääkärirykmentti

Kaartin jääkärirykmentti (KAARTJR, ennen KaartJR) on Suomen puolustusvoimien maavoimien joukko-osasto.

Rykmentti on sijoitettu Santahaminan saarelle Helsinkiin. Kaartin jääkärirykmentin tehtävänä on kouluttaa rakennetun alueen taisteluun (ennen asutuskeskustaistelu) erikoistuneita joukkoja.
Sillä on pitkät perinteet, mutta nykymuotoisena se on toiminut 1. heinäkuuta 1996 lähtien Uudenmaan jääkäripataljoonan (UUDJP, ennen UudJP) ja Kaartin pataljoonan (KAARTP, ennen KaartP) yhdistyttyä. Rykmentin komentajana toimii nykyisin eversti Asko Kopra ja apulaiskomentajana eversti Vesa Laitonen .

Kaartin jääkärirykmentille siirtyivät Etelä-Suomen sotilasläänin tultua lakkautetuksi 31. joulukuuta 2014 sen asevelvollisuusasiat.

Kaartin jääkärirykmentin tehtäviin kuuluu erilaisia edustustoimia, esimerkiksi kunniavartiot Presidentinlinnan ja Päävartion edessä. Kaartinjääkärien nykyinen edustusunivormu on harmaa, ja siihen kuuluu kesäisin koppalakki. Uuden edustusunivormun suunnittelussa on otettu mallia sotilassoittajien edustusunivormusta. Vanhaan edustusunivormuun kuului valkoinen kypärä, hansikkaat sekä säärystimet. Solmion tilalla vanhassa univormussa oli varusmiesten lomapukuun 1980-luvulla kuulunut lomakaulaliina.

Organisaatio 
Rykmentin komentajan alaisuudessa ovat seuraavat yksiköt (1.7.2019 alkaen)

 Esikunta (E/KAARTJR)
 Huoltokeskus

 Kaartin pataljoona (KAARTP)
 1. Sotilaspoliisikomppania
 2. Sotilaspoliisikomppania (ent. 2. Jääkärikomppania)
 Kuljetuskomppania

 Uudenmaan jääkäripataljoona (UUDJP)
 1. Jääkärikomppania
 2. Jääkärikomppania (ent. Tukikomppania)
 Esikunta- ja viestikomppania

 Puolustusvoimien Urheilukoulu
 Tiedustelukomppania
 Valmennuskeskus

Lisäksi rykmentin apulaiskomentajan alaisuudessa ovat seuraavat toiminnot:
 Kaartin Soittokunta
 Uudenmaan aluetoimisto

Kaartin pataljoona 

Keisari Aleksanteri I antoi 18. syyskuuta 1812 käskyn suomalaisen sotaväen perustamisesta ensimmäisen joukko-osaston ollessa 3. Jääkärirykmentti, nykyisen KAARTP:n edeltäjä. Pataljoonan oma historia alkaa vuodesta 1944, jolloin perustettiin Helsingin komennuskomppania. Komppania nimettiin 5. joulukuuta 1948 Helsingin varuskuntapataljoonaksi ja edelleen 1. tammikuuta 1957 Kaartin pataljoonaksi. Toisen maailmansodan jälkeen Suomessa palattiin yksiköiden numeroinnista maakunnallisiin nimiin vuonna 1958, jolloin myös Helsinkiin saatiin taas Kaartin Pataljoona.

Nykymuotoisen Kaartin pataljoonan perusyksiköt ovat:
 1. Sotilaspoliisikomppania (1. SPOLK)
 2. Sotilaspoliisikomppania (2. SPOLK)
 Kuljetuskomppania (KULJK)

Komentajana toimii everstiluutnantti Ari Helenius, jota edelsi tehtävässä everstiluutnantti Olli Järvinen. Tehtävä oli 90-luvulle asti samalla Helsingin varuskunnan komendantin tehtävä.

Suomen valkoisen kaartin rykmentti 
Suojeluskuntien Helsingin valtauksen paraati pidettiin saksalaisten paraatin jälkeisenä päivänä 16. toukokuuta 1918. Mannerheim ilmoitti paraatin päätteeksi Senaatintorilla puheessaan, että Pohjanmaan rykmenteistä ja kolmesta Karjalan rykmentistä perustetaan Suomen Valkoisen Kaartin rykmentti siten, että sen pataljoonista tulee Lapuan, Vaasan ja Vöyrin pataljoona ja Karjalan kolmesta rykmentistä tulee uusi Karjalan kaarti -niminen rykmentti. Vaasan pataljoona osoitettiin Kaartin kasarmille, Vöyrin pataljoona Uudenmaan kasarmille Helsingin Kruununhakaan ja Lapuan pataljoona Santahaminaan. Syksyllä 1918 nimi muutettiin Valkoisen Kaartin Rykmentiksi ja kevättalvella 1919 Suomen Valkoiseksi Kaartiksi. 15. maaliskuuta 1919 sotaministeriön käskyllä Suomen Valkoisen Kaartin nimeksi muutettiin Suomen Valkoisen Kaartin Rykmentti.

Uudenmaan jääkäripataljoona 
Talvisodan jälkeisenä välirauhan aikana perustettiin 9. prikaati, joka palveli jatkosodassa nimellä Jalkaväkirykmentti 9, joka nimettiin 4. joulukuuta 1944 Jalkaväkirykmentti 5:ksi ja edelleen supistusten jälkeen 5. toukokuuta 1948 Jääkäripataljoona/Jalkaväkirykmentti 5:ksi. 1. joulukuuta 1952 pataljoona nimettiin Jääkäripataljoona 2:ksi ja edelleen 1. tammikuuta 1957 Uudenmaan Jääkäripataljoonaksi. Sen komentajana toimi 1960-luvulla jonkin aikaa everstiluutnantti Eero Multanen ja välillä 1966-1967 Pentti Multanen.

Nykymuotoisen Uudenmaan Jääkäripataljoonan perusyksiköt ovat:
 1. Jääkärikomppania (1. JK)
 2. Jääkärikomppania (2. JK)
 Esikunta- ja viestikomppania (EVK)

Komentajana toimii everstiluutnantti Annukka Ylivaara, jonka edeltäjä oli evl Janne Jortama. Aiempia edeltäjiä ovat olleet muun muassa everstiluutnantit Niko Hölttä, Jukka Jokinen, Tuomo Repo, Paavo Hämäläinen ja Heikki Virintie.

Puolustusvoimien Urheilukoulu 
Vuonna 2014 Puolustusvoimien Urheilukoulu (URHK) siirtyi aikaisemmin Lahdessa sijainneesta Hämeen rykmentistä Santahaminaan entisen Aliupseerikoulun tiloihin. Uudeksi yksiköksi muodostettiin Tiedustelukomppania. Tammikuussa 2015 Urheilukoulusta tuli Kaartin jääkärirykmentin joukkoyksikkö. Osa talvilajeista palvelevat Kainuun prikaatissa. Urheilukoulun alaisuudessa toimii myös valmennuskeskus. Urheilukoulun johtajana toimii everstiluutnantti Riku Hartikainen.

Uudenmaan aluetoimisto 
Asevelvollisuusasiat siirtyivät lakkautetulta Etelä-Suomen sotilaslääniltä  Uudenmaan aluetoimistolle.

Sotilaspoliisiosasto 
Helsingin Sotilaspoliisiosaston runko koostuu ammattisotilaista (yht. 30–40 ups/ou/au), ja sen alaisuudessa palvelevat vuorollaan Kaartin Pataljoonan vartiotehtäviin asettamat varusmiessotilaspoliisit. Osasto on hallinnollisesti KAARTJR:n komentajan alaisuudessa mutta toteuttaa Maavoimien esikunnan ja Helsingin varuskunnan päällikön ja komendantin käskemät sotilaspoliisi- ja virka-aputehtävät. Osastolla on käytössään useita tunnuksellisia ja tunnuksettomia sotilaspoliisiautoja, moottoriveneitä, mönkijöitä, moottorikelkkoja ja PASI-panssariajoneuvo.

Kaartin soittokunta 
Sotilassoittokunta Kaartin soittokunta on perustettu vuonna 1819, ja se on samalla puolustusvoimien edustussoittokunta. Soittokunnan päällikkö on musiikkimajuri Timo Kotilainen ja kapellimestari musiikkikapteeni Aino Koskela. Soittokunnan vahvuus on noin 40 soittajaa.

Lakkautetut yksiköt

Autopataljoona 
Autopataljoona (AutoP) toimi Taivallahden kasarmilla Autolinna-rakennuksessa 1948–1968. Viimeinen komentaja oli everstiluutnantti Matti Annila. Sen kokoonpanoon kuului myöhemmin Hennalaan siirtynyt Moottorikoulu.

Johto 
Kaartin jääkärirykmentin komentajina ovat olleet:
 everstiluutnantti Markku Iskanius (s.1948) 1993–30.6.1996 KaartP:n komentaja, 1.7.1996- KaartP/KaartJR komentaja
 eversti (1996) Kari Kasurinen (s. 1946) 1996–1999
 eversti (1999) Juha-Pekka Liikola (s. 1954) 2000–2002
 eversti (2002) Pertti Laatikainen (s. 1957) 2002–2006
 eversti (2005) Hannu Liimatta (s. 1957) 1.2.2006–30.1.2009
 eversti (2008) Jukka Valkeajärvi (s. 1961) 1.2.2009–31.12.2011
 eversti (2009) (Veli) Pekka Saariaho (s. 1961) 1.1.2012–31.12.2014
 prikaatikenraali (2013) Pekka Toveri (s. 1961) 1.1.2015–31.3.2016
 eversti (2012) Ahti Kurvinen (s.1965) 1.4.2016–30.6.2018
 eversti (2016) Petteri Tervonen 1.7.2018–31.8.2021
 eversti (2016) Asko Kopra (s. 1967) 1.9.2021–

Esikuntapäällikkönä toimii everstiluutnantti Mika Kavén.

Kaartin Jääkäritoimikunta
Kaartin Jääkäritoimikunta eli KJTK on Kaartin Jääkärirykmentin varusmiestoimikunta. Toimikunnalla on kaksi päätehtävää, joista toinen on olla linkki Kaartissa palvelevien varusmiesten ja rykmentin komentajan välillä ja toinen on järjestää vapaa-ajan ohjelmaa ja liikuntamahdollisuuksia varusmiehille. KJTK toimii myös Kaartin jääkärirykmentin varusmiesten edunvalvojana sekä osallistuu myös erinäisiin rykmentin edustustehtäviin. Toimikuntaan kuuluu nykyisin kerrallaan neljä jäsentä:

 Puheenjohtaja
 Varapuheenjohtaja
 Graafikko
 Viestintävarusmies

Jäsenistä puheenjohtaja valitaan saarella aliupseerikurssia suorittavista varusmiehistä kurssin loppupuolella. Puheenjohtajan palvelusaika on 347 vuorokautta. Muut tehtävät ovat miehistön erityiskoulutusta vaativia tehtäviä, ja palvelusaika on 255 vuorokautta. Miehistön tehtävät alkavat heti peruskoulutuskauden jälkeen, ja haku miehistön tehtäviin on peruskoulutuskaudella.

Perinteet

Kaartin pataljoona sai vuonna 1957 tehtäväkseen jatkaa Suomen Kaartin perinteitä. Se sai käyttöönsä myös vanhan Suomen Kaartin symbolit, saman vuosipäivän ja kunniamarssin. Kaartin pataljoonasta tuli 1996 osa uutta Kaartin Jääkärirykmenttiä, mutta se säilytti vanhan nimensä. Kaartin pataljoonaa pidetään nykyään Suomen kaartin seuraajana, ja se katsoo historiansa alkavan vuodesta 1812. 

Joukko-osaston keskellä Santahaminassa sijaitseva, Venäjän vallan aikana rakennettu perinnetalo tarjoaa harvinaislaatuiset puitteet perinteiden vaalimiselle. Alun perin Miinakomppanian toimistoksi rakennettu puurakennus on nykyään joukko-osaston ja sen perinnekiltojen ylläpitämä, ja sen viisi huonetta edustavat osaston eri perinteitä:
 Jääkärisali
 Asehuone
 Kaartin Sali
 Vanhan Kaartin kabinetti
 Sotilasmusiikkikabinetti
Kaartin Jääkärirykmentin joukko-osaston yhteinen perinnekilta on Kaartin Jääkärirykmentin kilta. Killan vastuulle kuuluu muun muassa asettaa perinnelippulinna sotilasvalatilaisuuksiin, osallistua läheistenpäivän organisoimiseen sekä palkita kotiutuvia, ansioituneita varusmiehiä. Killan jäseneksi voi hakea kuka tahansa Suomen kansalainen, joka on palvellut joukko-osastossa tai kiinnostunut killan toiminnasta.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 
 KAARTJR:n sivut

Suomen puolustusvoimien rykmentit
Santahaminan varuskunta
Suomen maavoimien joukko-osastot