Sairaanhoitaja (AMK)

Sairaanhoitaja (AMK) (lyhenne sair.hoit. tai SH) on hoitotyön ammattikorkeakoulututkinto. Koulutus tapahtuu ammattikorkeakoulussa hoitotyön koulutusohjelmassa. Opintojen laajuus on 210 opintopistettä ja ohjeellinen kestoaika 3,5 vuotta. Sairaanhoitajan pätevyyden saavat myös pidemmän koulutuksen suorittavat kätilöt, terveydenhoitajat ja ensihoitajat. Englanninkielinen sairaanhoitajatutkinto eri ammattikorkeakouluissa on Degree Programme in Nursing.

Ulkomailla esimerkiksi Saksassa koulutus toteutetaan oppisopimuskoulutuksena yliopistollisessa sairaalassa sekä sen yhteydesä toimivassa oppilaitoksessa. Englannissa, Espanjassa, Italiassa, Japanissa ja Kiinassa koulutus tapahtuu yliopistoissa. Portugalissa sairaanhoitajakoulutus on ammattikorkeakouluissa, Slovakiassa ja Tšekissä korkeakouluissa sekä Venäjällä sairaanhoitajien peruskoulutus tapahtuu lääketieteellisissä oppilaitoksissa. 

Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan maailmassa on yhteensä alle 28 miljoonaa sairaanhoitajaa. Järjestön arvion mukaan sairaanhoitajia tulisi olla 5,9 miljoonaa enemmän koska pula sairaanhoitajista on maailmanlaajuinen. WHO julisti vuoden 2020 sairaanhoitajien ja kätilöiden juhlavuodeksi. Se korosti maailmanlaajuisena sairaanhoitajien päivänä 12. toukokuuta 2020, että sairaanhoitajien työpanos on erittäin tärkeä taistelussa koronaviruspandemiaa vastaan. He ovat toimivan terveydenhuoltojärjestelmän edellytys. Sairaanhoitajat ovat työskennelleet maailmanlaajuisesti myös mm. isorokon hävittämiseksi sekä äitiys- ja lapsikuolleisuuden vähentämiseksi. Useissa maissa sairaanhoitajat eivät kuitenkaan nauti arvostusta, ovat alipalkattuja ja heitä ei ole riittävästi edustettuina johtoasemissa. Kansainvälisesti sairaanhoitajien työturvallisuutta ei ole turvattu riittävästi esimerkiksi riittävillä suojavarusteilla. WHO:n johtaja Tedros Adhanom Ghebreyesus vetosi saraanhoitajien päivänä maailman maihin, että ne varmistavat sairaanhoitajien työturvallisuuden ja terveyden. Myös sairaanhoitajien riittävän palkan, sairaslomien, terveysvakuutusten sekä mielenterveyspalveluiden puolesta vedottiin. Heitä tulee kunnioittaa sekä heitä tulee olla edustettuina riittävästi alan johtotehtävissä ohjaamassa terveyspolitiikkaa sekä alan rahoitusta.    

Sairaanhoitajat voivat toimia eri tehtävissä kliinisessä työssä  erikoissairaanhoidon eri erikoisaloilla, perusterveydenhuollossa, avoterveydenhuollossa, kotisairaanhoidossa, ensihoidossa, kouluterveydenhuollossa, yksityissektorilla, järjestöissä, vankeinhoidossa, puolustusvoimissa tai kansainvälisissä tehtävissä. Sairaanhoitajia toimii myös muissa tehtävissä kuten asiantuntijatehtävissä, kouluttajina, kehittämistyössä, tutkimustyössä, luottamus- ja työsuojelutehtävissä, esimiestehtävissä tai politiikassa.

Sairaanhoitajat Suomessa
Sairaanhoitaja oli vuonna 2019 suomalaisten työssä käyvien naisten kolmanneksi yleisin ammatti. Vuonna 2020 alle 65-vuotiaita laillistettuja sairaanhoitajia ammattioikeuksin oli kaikkiaan 110 722. Sairaanhoitajan ammateissa toimivia oli 2017 OECD:n tilaston mukaan noin 1,3 % koko Suomen väestön määrästä. Eurostatin mukaan Suomen työvoimasta 3 prosenttia on hoitajia tai kätilöitä.
Sairaanhoitajan ammateissa toimivista 84 prosenttia toimi sairaanhoitajina, sisältää amk-ensihoitajat, kolme prosenttia kätilöinä ja vajaa 13 prosenttia terveydenhoitajina.

Tästä huolimatta 2020-luvulla hoitajien ammattijärjestö Tehy
ja media ovat valittaneet hoitajapulaa. Väestön ikääntyessä hoitajia tarvitaan enemmän, vaikka yli 65–74-vuotiaiden määrä onkin laskussa suurten ikäluokkien poistuessa, ja eläkevakuuttaja Kevan mukaan sairaanhoitajista ja lähihoitajista yli puolet jää eläkkeelle vuoteen 2039 mennessä. Lisäksi on peloteltu hoitajien joukkopaolla. Ammattiliitto Tehyn tekemässä jäsenkyselyssä lähes kaikki vastaajat olivat harkinneet alanvaihtoa. Sen sijaan THL:n mukaan hoitoalalla alanvaihto on itse asiassa keskimääräistä harvinaisempaa alan hyvän työllisyystilanteen vuoksi.

Ammattikorkeakoulujen oppimäärä noudattaa EU-direktiivejä (77/452/ETY, 77/453/ETY, 89/594/ETY, 89/595/ETY, 2001/19/EY) ja näin ollen tutkinto mahdollistaa työskentelyn kansainvälisillä työmarkkinoilla. 

Suomalainen sairaanhoitajakoulutuksen tasoa on maailmalla arvostettu ja heitä on rekrytoitu ulkomaille töihin.     

Opintojen loppuvaiheessa opiskelija valitsee häntä kiinnostavia opintoja eri hoitotyön osa-alueilta.  Näitä opintoja voivat olla esimerkiksi:

 akuuttihoitotyö 
hoitotyö perusterveydenhuollon vastaanottotoiminnassa
 hoitotyö sairaalan vuodeosastoilla
 hoitotyö leikkausosastolla   
 hoitotyö päivystyspoliklinikalla
 mielenterveyshoitotyö 
 lasten ja nuorten hoitotyö   
 vanhusten hoitotyö   
 sisätauti-kirurginen hoitototyö
hoitototyö teho-osastolla
saattohoitotyö
Hoitotyön koulutusohjelmassa voi suuntautua myös terveydenhoitotyöhön, josta valmistuu terveydenhoitajaksi tai kätilötyöhön, josta valmistuu kätilöksi.

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira myöntää valmistuneille sairaanhoitajille oikeuden toimia sairaanhoitajana ja ylläpitää terveydenhuollon ammattihenkilöiden keskusrekisteriä.  Poikkeusoloissa voidaan valmiuslain (L1552/2011) 95 §:n perusteella velvoittaa henkilöitä, jotka toimivat tällä alalla, on saanut koulutusta tällä alalla ja joka on täyttänyt 18 mutta ei 68 vuotta, tekemään valmiuslain tarkoituksen toteuttamiseksi välttämätöntä työtä terveydenhuollossa. Sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehy on vaatinut muutoksia valmiuslakiin koska laki rajoittaa hoitohenkilöstö perusoikeuksia ilman rahallista korvausta. Tehy näkee sen myös tasa-arvo-ongelmana sillä 90 prosenttia hoitohenkilökuntaan kuuluvista on naisia.  

Sairaanhoitajan rajatun lääkkeenmääräämisoikeuden koulutus on laajuudeltaan 45 opintopistettä. Sen suorittamisen jälkeen voi hakea rajatun lääkkeenmääräämisen erikoispätevyyttä Valviralta. 

Suomessa töissä käyvien naisten kolmanneksi yleisin ammatti on sairaanhoitaja. Sairaanhoitajista 92 % on naisia ja 8 % miehiä. Miesten osuus on suurin 26–30-vuotiaiden ikäryhmässä (10 %) ja pienin 56–60-vuotiaiden ikäryhmässä (4,4 %).

Sairaanhoidon historiaa

Sairaanhoidon uudistamisen toteuttajaksi kohosi brittiläinen Florence Nightingale (1820–1910), joka avasi sairaanhoitajille kehitettyjä harjoituskouluja Englantiin sairaaloiden yhteyteen.  Hän lisäsi hoitotyön arvostusta ja auttoi luomaan siitä arvostetun ammatin. Hän kehitti myös sairaaloiden aseptiikkaa ja häntä pidetään myös näyttöön perustuvan toiminnan luojana. Puhtauden tärkeys hänelle selvisi Krimin sodassa, jonne Englannin sotaministeri lähetti hänet parantamaan kenttäsairaaloiden olosuhteita. Nightingale kirjoitti elämänsä aikana useita kirjoja, joista tunnetuin on ympäri maailmaa julkaistu Notes on Nursing –kirja.

Florence Nightingale -mitali on kansainvälisesti korkein hoitotyön huomionosoitus sairaanhoitajille, jonka myöntää Punaisen Ristin kansainvälinen komitea (ICRC).  Huomionosoitusta on jaettu vuodesta 1921. Ensimmäinen suomalainen huomionosoituksen saaja oli vapaaherratar Sophie Mannerheim. Mitalin saajat ovat osoittaneet erityistä rohkeutta ja omistautumista sotien ja luonnononnettomuuksien uhrien auttamisessa. 

Sophie Mannerheim (1863–1928) kehitti sairaanhoitotyötä ja sairaanhoitajakoulutusta Suomessa. Hän toimi Helsingin kirurgisen sairaalan ylihoitajana sekä johti Helsingin yleisessä sairaalassa sairaanhoitajatarkoulutusta. Hän oli myös Mannerheimin Lastensuojeluliiton ja Suomen sairaanhoitajataryhdistyksen toiminnassa mukana. Hän kehitti ensimmäisenä Suomen sairaanhoitoalan kansainvälisiä suhteita.

Alan edunvalvonta

Työmarkkinatilanne 
Työ- ja elinkeinoministeriön ammattibarometrin mukaan syys-lokakuussa 2022 eniten pulaa koko maassa oli lähihoitajista ja sairaanhoitajista. Sairaanhoitopiirit raportoivat lokakuussa 2022, että esimerkiksi keskus- ja yliopistosairaaloissa jää leikkaussaleja avaamatta henkilöstöpulasta johtuen.  Sairaanhoitajia ja anestesialääkäreitä ei ole riittävästi. Tämä johtaa leikkausten peruuntumiseen. Toinen syy peruttaa leikkauksia on, että toimenpiteen jälkeistä jatkohoitopaikkaa vuodeosastolla ei ole tarjolla potilaalle. Erikoissairaanhoidossa leikkauksista toipuville iäkkäille kotikuntoisille potilaille ei ole riittävästi jatkohoitopaikkoja kotihoidossa tai hoivakodeissa. Hoitojonot kasvavat. Erityisesti tämä koskee lonkan tai polven tekonivelleikkaukseen odottavia. Aikaisemmin leikkausmäärät vähenivät kesälomakauden ajaksi ja normalisoituivat lomakauden päätyttyä. Nyt tätä ei ole tapahtunut. Muutamissa sairaaloissa hoitojonojen kasvun syyksi ilmoitettiin pula kirurgeista. Uuden lastensairaalan leikkausjonot ovat pidentyneet, koska hoitohenkilökuntaa ei ole riittävästi ja sairaalassa on jouduttu peruuttamaan yhteensä 112 lasten leikkausta vuoden 2022 aikana. Lastensairaalan kaikkia tehohoitopaikkoja ei ole kyetty pitämään avoinna.

Helsingin Sanomat haastattelivat 17.lokakuuta 2022 alan eri asiantuntijoita maan terveydenhuollon ongelmista. Artikkelissa maan terveydenhuollon todettiin olevan kriisissä. Vastauksissa todetiin, että alan ammattilaisia ei ole tarpeeksi kotihoidossa ja terveyskeskuksissa, alan houkuttelevuutta tulee parantaa esimerkiksi palkkausta parantamalla, vakituisia työntekijöitä ei kannusteta bonuksin ja omalääkärijärjestelmä on purettu, joka heikentää hoidon jatkuvuutta.     

On arvioitu, että hoitaalalla tulee olemaan työntekijäpula tulevina vuosikymmeninä. Alalla työskentelee noin 260 000 henkilöä ja näistä lähihoitajia ja sairaanhoitajia on 152 000. Tässä luvussa on sekä terveydenhoitajat että kätilöt. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos arvioi, että vuoteen 2040 mennessä sosiaali- ja terveydenhuoltoon tarvitaan yhteensä 200 000 uutta työntekijää. Väestön ikääntyminen lisää palveluiden tarvetta. Ihmisten eliniänodotteen pidentyminen lisää palveluntarvetta ja tätä varten tarvitaan vuoteen 2040 mennessä 50 000 uutta hoitoalan ammattilaista lisää. Keva arvoi, että alalta eläköityy 150 000 hoitajaa vuoteen 2039 mennessä.

Sairaanhoitajat maailmalla 

Kansainvälinen sairaanhoitajien liitto (ICN, International Council of Nurses) on yli 130 kansallisen sairaanhoitajayhdistyksen liitto, joka edustaa yli 20 miljoonaa sairaanhoitajaa maailmanlaajuisesti. Se on perustettu 1899. ICN on maailman ensimmäinen ja laajin kansainvälisten terveydenhuollon ammattilaisten järjestö. Sen yhteistyö Yhdistyneiden kansakuntien (YK) erityisjärjestöjen, erityisesti Maailman terveysjärjestön (WHO), Kansainvälisen työjärjestön (ILO) ja Maailmanpankin kanssa on  sairaanhoitajille tärkeää kaikkialla. Lisäksi se tekee tiivistä yhteistyötä useiden kansainvälisten kansalaisjärjestöjen ja muiden kumppaneiden kanssa. ICN vietää vuosittain maailmanlaajuista sairaanhoitajien päivää 12.5., joka on Florence Nightingalen syntymäpäivä.  Nursing Now on kolmivuotinen maailmanlaajuinen kampanja, joka toteutetaan yhteistyössä Maailman terveysjärjestön kanssa. Se on Burdett Trust for Nursing -ohjelma. Sairaanhoitajat ovat  ratkaisevassa roolissa terveyden edistämisessä, tautien ehkäisyssä ja hoidossa. Yhteisöä lähinnä olevina terveydenhuollon ammattilaisina heillä on erityinen rooli uusien yhteisöllisten hoitomallien kehittämisessä ja he tukevat paikallisia toimia terveyden edistämiseksi ja sairauksien ehkäisemiseksi. Fight Fakes -kampanjaan, jonka tarkoituksena on lisätä tietoisuutta väärennettyjen lääkkeiden vaaroista. Se toteutetaan yhteistyössä apteekkareiden, lääkäreiden ja muiden kanssa. ICN on tiiviisti mukana Terveydenhuollon vaarassa -hankkeessa (HCiD), jonka tavoitteena on viime kädessä parantaa terveydenhuollon saatavuutta aseellisessa konflikteissa. Kansainvälisen Punaisen Ristin komitean (ICRC) vetämän projektin tavoitteena on parantaa puolueettoman ja tehokkaan terveydenhuollon turvallisuutta ja tarjoamista aseellisissa konflikteissa ja muissa hätätilanteissa. ICN on myös ollut perustamassa Health in Conflict Coalition -järjestöä, jonka tarkoituksena on edistää terveydenhuolltohenkilökunnan turvallisuutta aseellisten konfliktien tai väkivallan aikana. ICN on Deliver's Deliver for Good -kampanjaan osallistuva järjestö. Kampanja edistää 12 kriittistä panostusta tyttöihin ja naisiin edistääkseen kehitystä kaikille.

ICN raportoi, että koronapandemia on aiheuttanut maailmanlajuisen trauman hoitohenkilöstölle. Sairaanhoitajien vahvistettuja koronakuolemantapauksia on  raportoitu 2200 ja tartuntojen määrä kasvaa. Kuormitusta lisää työkuorman lisäksi väärinkäytökset ja rokotevastaisten protestit. Sairaanhoitajien, jotka ilmoittavat mielenterveyshäiriöistä on monissa maissa noussut 60 prosentista 80 prosenttiin. Tämän pelätään johtavan sairaanhoitajien joukkopakoon alalta.  Sairaanhoitajat kohtaavat ennennäkemättömiä vaatimuksia, mikä johtaa fyysiseen uupumukseen. Sairaanhoitaja kokevat psyykkistä painetta, joka tuottaa henkistä kärsimystä. Koronapotilaista huolehtiminen tarkoittaa kaikkialla maailmassa lisääntyneiden kuolemantapausten kohtaamista ja käsittelyä. Omaisia tulee tukea, kun he eivät voi olla läheistensä kanssa, vaikka nämä ovat kuolemassa. On myös huolta henkilökohtaisten suojainten riittävyydestä, väärinkäytöksiä yhteisöissä sekä pandemian kieltäjiltä sekä pelkoa viruksen levittämisestä omille läheisille kotona. Sen pelätään aiheuttavan posttraumaattisen stressihäiriön (PTSD) sekä sellaisen masennuksen ja ahdistuneisuuden aallon, jota ei osata edes hahmottaa.

Kritiikki 
Ammattikorkeakoulujen toteuttamaa sairaanhoitajakoulutusta on arvosteltu siitä, koulutuksen toteuttamistavat ammattikorkeakoulujen välillä vaihtelevat suuresti. Myös koulutuksessa saavutetun osaamisen tasoissa on ollut isoja eroja eri oppilaitosten välillä. Kaksoistutkinnoissa, joissa saa myös sairaanhoitajan tutkinnon, on havaittu tarve vahvistaa sairaanhoitajalta vaadittavan osaamisen opetusta. Sairaanhoitajaopiskelijoilla on havaittu puutteita on ollut mm. lääkehoidon, potilaan kääntämisen ja syöttämisen osaamisessa. Erikoissairaanhoitajakoulutuksen palauttamista Suomeen on myös ehdotettu.  Käytännön ohjatun harjoittelun ohjauksessa on ollut myös puutteita.  Osaan sairaaloista on palkattu opetushoitajia parantamaan opiskelijoiden ohjauksen tasoa käytännön ohjatun harjoittelun aikana yhdessä ammattikorkeakoulujen kanssa. Sairaanhoitajakoultusta on parannettu 21 eri ammattikorkeakoulun yhteisessä koulutuksen kehittämishankkeessa viime vuosina.

Sosiaali- ja terveysministeriön Terveydenhuollon ammattihenkilöiden neuvottelukunnan hoitotyön jaosto on joulukuussa 2021 julkaissut ehdotukset kliinisen hoitotyön erikoisaloiksi. Näitä ovat mm. kansanterveyden hoitotyön, tehohoitotyön, päivystyshoitotyön ja syöpään sairastuneen hoitotyön erikoisalat. Ehdotettuja erikoisaloja on yhteensä 17. Ehdotuksen on tarkoitus tukea sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujärjestelmän ja ammattikorkeakoulujen tekemää yhteistyötä SOTE-uudistuksen tavoitteisiin ja palvelutarpeisiin vastaamisessa.  Covid-19 -pandemia on nostanut esille henkilöstön erikoistumistarpeita. Nykyiset ammattikorkeakoulujen erikoistumiskoulutukset eivät vastaa kaikkiin työelämän tarpeisiin. Vastuu kouluttamisesta on sairaaloiden vastuulla. Osaamisen kehittämisellä ennaltaehkäistään haittatapahtumia, edistetään näyttöön perustuvaa hoitoa ja toiminnan tuloksellisuutta sekä lisätään alan vetovoimaisuutta.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Suomen Sairaanhoitajat
 Työmarkkinatori, Ammattitieto, Sairaanhoitaja
 Tehy

 
Ammattikorkeakoulututkinnot
Terveydenhuollon ammatit
Seulonnan keskeiset artikkelit