Sitra (rahasto)

Suomen itsenäisyyden juhlarahasto (vuoteen 1990 Suomen itsenäisyyden juhlavuoden 1967 rahasto) eli Sitra on julkisoikeudellinen eduskunnan valvoma rahasto, joka perustettiin vuonna 1967 Suomen Pankin yhteyteen Suomen itsenäisyyden 50-vuotisjuhlan kunniaksi. Sitran tehtävä on rakentaa huomisen menestyvää Suomea, ennakoida yhteiskunnan muutosvoimia ja niiden vaikutuksia, etsiä uusia käytännön toimintamalleja ja vauhdittaa kestävään hyvinvointiin tähtäävää liiketoimintaa.

Sitran yliasiamiehenä toimii Jyrki Katainen. Hallituksen puheenjohtajana toimii kansliapäällikkö Anita Lehikoinen. Lisäksi Sitralla on hallintoneuvosto, jonka tehtävänä on valvoa Sitran hallintoa ja päättää toiminnan periaatteista. Siihen kuuluvat eduskunnan asettamat Suomen Pankin pankkivaltuuston jäsenet. Hallintoneuvoston puheenjohtaja on Tarja Filatov.

Vuonna 2019 Sitralla on varoja noin 800 miljoonaa euroa.
Sitran toiminta rahoitetaan peruspääoman ja pääomasijoittamisen tuotoilla. Sitrassa on noin 180 työntekijää.

Sitran toiminta ja vaikuttavuus

Sitran tehtävä

Sitra siirtyi eduskunnan alaisuuteen vuonna 1991. Laki Sitrasta (24.8.1990/717) määrittelee Sitran tehtävän seuraavasti:

 

Suomen itsenäisyyden juhlarahastosta vuonna 1990 annettua lakia on muutettu 1995 (21.4.1995/647), 1999 (21.5.1999/623) sekä 2018 (28.12.2018/1366). 

Sitra kuvaa tehtäväkseen kestävää hyvinvointia luovien systeemisten eli laaja-alaisten ja perinpohjaisten muutosten aikaansaamisen yhdessä kumppaneiden kanssa. Sitran toiminta on jakautunut strategisiin projektitoimintoihin, joiden kautta se pyrkii edistämään kestävää tulevaisuutta.

Toiminnan ja vaikuttavuuden arviointi

Valtiovarainministeriö asetti joulukuussa 2018 parlamentaarisen työryhmän, joka tehtäväksi tuli arvioida ja tehdä uudistusehdotukset Sitran roolista, tehtävistä ja hallinnosta. Työryhmän puheenjohtaja oli kansanedustaja Matti Vanhanen. Työryhmän raportti julkistettiin maaliskuussa 2019. Työryhmä esittää loppuraportissa muun muassa, että Sitran yhteiskunnallisten tavoitteiden tulee näkyä myös lainsäädännössä, Sitran hallintoneuvosto uudistetaan ja sen edustuksellisuutta laajennetaan ja Sitran hallituksen kokoonpano muutetaan paremmin vastaamaan toiminnallisia tarpeita. Raportin julkistuksen yhteydessä todettiin myös, että lainsäädännön mahdollinen jatkovalmistelu tapahtuu seuraavalla hallituskaudella valtiovarainministeriön ja eduskunnan puhemiesneuvoston toimenpitein. Työryhmä kävi myös keskustelua Sitran resursseista, erityisesti taseen suuruudesta ja varallisuuden käytöstä. Tältä osin työryhmä ei saavuttanut yksimielisiä ehdotuksia.

Sitran projektitoiminnot

Hiilineutraali kiertotalous -teema
Hiilineutraali kiertotalous-teema pyrkii rakentamaan kiertotalouteen pohjaavaa arkea, jossa hyvinvointi ei perustu ylikulutukseen tai fossiilisiin polttoaineisiin. Sitra on muun muassa julkaissut maailman ensimmäisen kiertotalouden kansallisen tiekartan vuonna 2016 ja sen ensimmäiset kokeilut ovat parhaillaan käynnissä. Sitra oli myös pääjärjestäjänä maailman ensimmäisellä kiertotalouden konferenssilla, World Circular Economy Forumilla, vuonna 2017. Tapahtuma keräsi Helsinkiin maailman johtavat liikkeenjohdon johtajat, politiikan tekijät, tutkijat ja innovaattorit 5.-7. kesäkuuta, jolloin esitellään maailman parhaimmat kiertotalouden ratkaisut.

Hiilineutraalin kiertotalouden projektit ovat Kiertotalous, Kestävä arki ja Ilmastoratkaisut.

Uudistumiskyky-teema
Uudistumiskyky-teeman tavoitteena on vahvistaa suomalaisen yhteiskunnan uudistumiskykyä ja -halua sekä suomalaisen yhteiskunnan kilpailuvalttina. Viime vuosina Sitra on edistänyt Suomen uudistumiskykyä esimerkiksi kehittämällä uraauurtavaa tiedonvälityskonseptia Palveluväylää, nuorten syrjäytymistä ehkäisevää Tajua mut! –toimintamallia ja ikäihmisille suunnattua Palvelutori-konseptia. Sitra on myös edistänyt kansallisen genomistrategian laatimista ja luonut kansainvälisestikin ainutlaatuisen virtuaaliklinikka-konseptin.

Uudistumis­kyky-teeman projekteja ovat Reilu datatalous eli IHAN-projekti, Hyvinvointidata, Ihminen edellä – Valintakokeilut sote-palveluissa, Julkisen sektorin johtaminen sekä Kansanvallan peruskorjaus.

Uusi työelämä ja kestävä talous -teema

Uusi työelämä ja kestävä talous -teema edistää työn ja talouden uusien ratkaisujen löytämistä, kokeilua ja käyttöönottoa. Sitra on esimerkiksi rakentanut vaikuttavuusinvestoimiselle ekosysteemiä Suomeen vuodesta 2014 lähtien ja ensimmäiset tulosperusteiset SIB-hankkeet ovat nyt käynnissä.

Uusi työelämä ja kestävä talous -teeman projektit ovat Osaamisen aika ja Vaikuttavuus­investoiminen.

Ennakointi

Sitra ennakointi tuottaa tulevaisuuden kehityssuuntia luotaavaa ennakointitietoa.Sitran ennakointityö tuottaa käsityksiä erilaisista mahdollisista tulevaisuuksista pitkäjänteisesti ja dialogisesti. Sitra tekee sidosryhmien kanssa tiivistä yhteistyötä sekä ennakointitiedon luomisessa että tulkinnassa.

Ennakointitoimintansa kautta Sitra osallistuu aktiivisesti yhteiskunnalliseen keskusteluun, korostaen erityisesti tulevaisuuden kehityssuuntien huomioimista kulloinkin käsillä olevissa päätöksissä.

Ennakoinnin projektit ovat Megatrendit, Heikot signaalit, Seuraava Erä, Erätauko, Tieto päätöksenteossa sekä Kestävä koulutus.

Koulutus

Sitran yhteiskunnallinen koulutustoiminta kokoaa muutoksentekijöitä kehittämään huomisen menestyvää Suomea yhdessä. Sitralla on sekä pysyvää koulutustoimintaa että määräaikaisia projekteja.

Sitran Koulutuksen projektit ovat Kestävän talouspolitiikan johtamiskoulutus sekä Sitra Lab.

Hallinto

Sitran hallinnon ytimen muodostavat hallintoneuvosto, hallitus ja johtoryhmä. Sitran hallintoneuvostoon kuuluvat eduskunnan asettamat Suomen Pankin valtuuston jäsenet. Hallintoneuvoston tehtävänä on valvoa Sitran hallintoa ja päättää toiminnan periaatteista.

Hallintoneuvosto
Sitran hallintoneuvostoon kuuluvat seuraavat kansanedustajat:

Tarja Filatov
Eveliina Heinäluoma
Antti Lindtman
Riikka Purra
Veijo Niemi
Anne-Mari Virolainen
Janne Heikkinen
Matti Vanhanen
Anu Vehviläinen
Pirkka-Pekka Petelius
Katja Hänninen
Joakim Strand
Sari Tanus

Hallitus

Hallitukseen kuuluu kuusi jäsentä ja siinä ovat edustettuina valtiovarainministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö ja opetusministeriö.
Martti Hetemäki, valtiosihteeri, valtiovarainministeriö, puheenjohtaja
Jari Gustafsson, kansliapäällikkö, työ- ja elinkeinoministeriö, varapuheenjohtaja
Mikko Kosonen, yliasiamies, Sitra
Anita Lehikoinen, kansliapäällikkö, opetus- ja kulttuuriministeriö
Kirsi Sormunen, hallitusammattilainen
Markku Wilenius, professori, Turun yliopiston tulevaisuuden tutkimuskeskus, Unesco-professori

Yliasiamiehet

Operatiivista toimintaa Sitrassa johtaa yliasiamies, joka vastaa Sitran hallinnosta ja kehittää organisaation toimintaa hallintoneuvoston ja hallituksen antamien ohjeiden ja määräysten mukaisesti.

Yliasiamiehen nimittää Sitran hallintoneuvosto Sitran hallituksen esityksen perusteella. Hallintoneuvosto saattaa poiketa hallituksen esityksestä. Esimerkiksi vuonna 2003 Sitran hallitus esitti yliasiamiehen tehtävään Bengt Holmströmiä, mutta Sitran hallintoneuvosto valitsi johtoon Esko Ahon. 

Yliasiamiehelle maksetaan palkkaa 18 553 euroa kuukaudessa.

Yliasiamiehet:

Jyrki Katainen, yhteiskuntatieteiden maisteri, 2020–2025
Mikko Kosonen, kauppatieteiden tohtori, Nokia, 13.11.2008–2019
Esko Aho, valtiotieteiden maisteri, entinen pääministeri, Suomen Keskusta, 2004–2008
Aatto Prihti, kauppatieteiden tohtori, 1997–2004
Matts Andersson, kauppatieteiden kandidaatti, 1996
Jorma Routti, professori, 1986–1995
C. E. Carlson, professori, 1974–1986
Kaarlo Larna, valtiotieteiden tohtori, 1972–1973
Klaus Waris, kansleri, 1968–1972

Johtoryhmä

Johtoryhmän jäsenet:
 Mikko Kosonen, yliasiamies
 Tapio Anttila, asiamies
 Veera Heinonen, johtaja, viestintä ja yhteistyösuhteet
 Päivi Hirvola, johtaja, yhteiskunnallinen koulutus
 Jorma Jaalivaara, johtava lakimies
 Antti Kivelä, johtaja, uudistumiskyky
 Mari Pantsar, johtaja, hiilineutraali kiertotalous
 Heidi Saario, johtaja, hallinto
 Sami Tuhkanen, rahoitusjohtaja

Toiminnan painopisteet eri vuosikymmenillä

Sitra on perustamisestaan saakka ollut tulevaisuusorganisaatio. Se on vuosien ja vuosikymmenien mittaan muuttunut T&K-rahoitajasta yhteiskunnalliseksi muutosagentiksi.

1960-luku

Eduskunta perusti Suomen Itsenäisyyden juhlarahasto Sitran lahjana Suomen kansalle. Sitran tehtäväksi kirjattiin lakiin kilpailukyky ja kasvu, eli huomisen menestyvä Suomi. Sitran ensimmäinen hanke liittyi ympäristön pilaantumisen ehkäisyyn.

1970-luku

Sitra rahoitti tutkimus- ja tuotekehityshankkeita, muun muassa Xylitolin kehitystyötä. Sitra aloitti myös talouspolitiikan johtamiskurssin sekä muun muassa perusti yhdessä Suomen Kulttuurirahaston ja kauppa- ja teollisuusministeriön kanssa Keksintösäätiön. Myös futurologia nousi Sitran agendalle.

1980-luku

Sitra toi pääomasijoitustoiminnan Suomeen. Sitran rahoittama yhdistelmä-DNA-projekti oli lähtölaukaus suomalaiselle geenitutkimukselle.

1990-luku

1990-luvulla Sitra oli Suomen suurin pääomasijoittaja. Sitra käynnisti myös tutkimus- ja koulutushankkeita sekä innovatiivisia hankkeita, aiheet vaihtelivat biohajoavista implanteista tietoyhteiskuntastrategiaan. Esko Ahon pääministerikaudella Sitra sai valtiolta lahjoituksena Nokian osakkeita peruspääoman korottamiseksi. Sitra siirtyi Suomen Pankin alaisuudesta suoraan eduskunnan alaiseksi.

2000-luku

2000-luvulla Sitrasta tuli yhteiskunnallinen uudistaja. Talouspolitiikan koulutus lopetettiin.

2010-luku

Sitran tekee ennakointi- ja megatrendityötä. Sitra ja yhteistyökumppanit lähtevät toteuttamaan sähköistä palveluväylää ja vauhdittamaan digitalisaatiota. Sitra tuo Suomeen vaikuttavuusinvestoinnin.

Kritiikki 
Syksyllä 2007 Helsingin Sanomien artikkeli nostatti keskustelun siitä, onko eettistä ongelmaa siinä, että Sitra on antanut riskisijoituksia hoidettavaksi entisille työntekijöilleen. Artikkelin mukaan Sitran johtajat olivat perustaneet yhtiöitä, joihin on sijoitettu kymmeniä miljoonia Sitran julkisia varoja. Artikkeli korosti, että sijoittaminen oli tehty ilman kilpailuttamista. Artikkeli nosti esiin erityisesti Bio Fund Management, Eqvitec Partners ja Korona Invest -yhtiöt. Myös MOT käsitteli asiaa.

Sitran aiheesta julkaiseman tiedotteen mukaan rahastojen hallinnointia ei ole perustamisvaiheessa kilpailutettu, sillä yksityiset ja yksityisluonteiset sijoittajat muodostavat rahastossa enemmistön eikä virallisen kilpailuttamisen velvoitetta siksi synny. Tiedotteen mukaan perustettavien rahastojen kaupallinen luonne ja selkeä tuottotavoite huolehtivat siitä, että rahastojen hoito tulee kilpailutetuksi markkinaehtoisesti. Tiedotteen mukaan Sitran perustamiin hallinnointiyhtiöihin siirtyneet entiset Sitran toimihenkilöt ovat toimialaosaamisellaan huolehtineet, että sijoitusrahastot ovat toiminnallaan kehittäneet myös niitä toimialoja joille ne on perustettu.Eduskunnan Suomen Pankin pankkivaltuuston jäsenistä koostuva hallintoneuvosto totesi vuonna 2007 Sitralta asiasta saamansa selvityksen perusteella, että Sitralla on hallintoneuvoston luottamus.

Syksyllä 2012 Sitra oli osallisena Himas-kohussa, jossa Valtioneuvoston kanslia tilasi filosofi Pekka Himaselta 700 000 euroa maksavan kansainvälisen tutkimuksen. Sitra oli tutkimuksen maksaja Tekesin ja Suomen Akatemian kanssa.

Toukokuussa 2019 Kauppalehti kirjoitti että Sitra on tehnyt vuonna 2018 60 miljoonan osakesijoituksillaan 55 miljoonaa euroa tappiota. Suurin suora sijoitus oli pörssiyhtiö FIT Biotechiin, joka hakeutui konkurssiin.

Ainakin SDP on vaatinut Sitran osittaista alasajoa ja varojen siirtämistä valtion budjettiin.

Vuonna 2019 parlamentaarisen Sitra-työryhmä arvioi Sitran toimintaa ja ehdotti raportissaan muun muassa muutoksia hallintorakenteeseen:

Lähteet

Aiheesta muualla
Sitran kotisivut
 

 

 Ajatushautomot
Tutkimusrahoitus
Yritysrahoitus
Suomalaiset rahastot
 Julkisoikeudelliset rahastot
Eduskunta