joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Kakslauttanen

Kakslauttanen Arctic Resort Oy on lasi-igluistaan tunnettu lomakylä Sodankylän Saariselällä. Lasi-iglut ovat kupolimaisella lasikatolla varustettuja, osin maan alle kaivettuja hotellihuoneita tai lomamökkejä, jotka soveltuvat revontulien katseluun talvisin.

Kakslauttasen perusti yrittäjä Jussi Eiramo vuonna 1973 turvekattoiseksi tienvarsikahvilaksi. Ensimmäinen lasi-iglu rakennettiin vuonna 2001. Nyt alueella on lasi-iglujen ohella hirsimökkejä, hirsimökin ja lasi-iglun yhdistelmiä, ravintola, taidegalleria, iglutorni ja planetaario. Talvisin alueelle rakennetaan myös tilapäisiä lumi-igluja. Kakslauttasen liikevaihto on kasvanut nopeasti: vuonna 2012 se oli 3,6 miljoonaa ja vuonna 2016 jo 13,3 miljoonaa euroa. Vuonna 2019 Kakslauttanen Arctic Resort Oy oli Suomen viidenneksi suurin majoitusalan yritys lähes 25 miljoonan euron liikevaihdollaan. Lähes kaikki asiakkaat ovat ulkomaalaisia.

Lasi-iglut ovat saaneet huomiota kansainvälisissä matkailupiireissä ja mediassa. Niitä on käytetty kuvauspaikkana muun muassa helmikuussa 2017 julkaistun Sports Illustrated -⁠lehden vuosittaisen uimapukunumeron kuvauksissa. Toisaalta yritys on ollut huomion kohteena alipalkattujen ulkomaisten työntekijöiden ja heikkona pidetyn hinta-laatusuhteen takia. Myös paikan työilmapiirin kanssa on ollut ongelmia.

Suomalaisessa tapahtumamarkkinointialan Evento Awards -⁠gaalassa Kakslauttanen palkittiin huhtikuussa 2017 yhdellä 13 tunnustuspalkinnosta.

Talvella 2015–2016 yhtiö osti työvoimaa liettualaisyhtiöltä, joka maksoi työntekijöilleen vähimmillään vain kahden euron tuntipalkkaa. Yhtiö on sittemmin kertonut korjanneensa virheen.

Ympäristörikos ja ehdollinen vankeustuomio 
Syksyllä 2016 uutisoitiin Kakslauttasen rakennustyömaalla tapahtuneesta ympäristörikoksesta. Rakennusjätteitä poltettiin lainvastaisesti hotellin tontilla. Käynnissä olleesta rikostutkinnasta huolimatta Lapin Yrittäjät ry palkitsi Jussi Eiramon Vuoden yrittäjä 2020 -palkinnon saajaksi syyskuussa 2020.

Marraskuussa 2020 Jussi Eiramoa vastaan nostettiin syyte törkeästä ympäristön turmelemisesta. Jussi Eiramo myönsi, että hänen yrityksensä rakennustyömaan jätteitä on poltettu ja haudattu maastoon lainvastaisesti. Syyttäjän arvion mukaan poltettuja ja maahan haudattuja jätteitä on satoja tonneja. Syyttäjä vaati Jussi Eiramolle ehdollista vankeutta ja kymmenien tuhansien eurojen sakkoja.

Joulukuussa 2020 lomakylä Kakslauttanen Arctic Resort Oy ja sen pääomistaja Juhani Eiramo on tuomittu ympäristörikoksesta Lapin käräjäoikeudessa.  Eiramolle tuomittiin vuoden ehdollinen vankeusrangaistus ja 8280 euron sakot. Eiramo sekä Kakslauttanen Arctic Resort Oy tuomittiin myös yhteisvastuullisesti maksamaan valtiolle rikosten tuottamana taloudellisena hyötynä 50 000 euroa. Lisäksi yritykselle tuomittiin 60 000 euron suuruinen yhteisösakko. Käräjäoikeuden arvion mukaan alueelle on haudattu rakennusjätettä noin 500 tonnia.

Lähteet

Aiheesta muualla
Kakslauttasen verkkosivusto

Sodankylän rakennukset ja rakennelmat
Suomen hotellit
Lapin nähtävyydet
Pirjo Suomela-Chowdhury

Pirjo Suomela-Chowdhury on suomalainen diplomaatti ja Suomen suurlähettiläs Lusakassa.

Suomela-Chowdhury on ollut suurlähettiläs Nigeriassa Abujassa vuosina 2014-2019. Sitä ennen hän on toiminut Suomen suurlähetystöissä Pekingissä ja Santiago de Chilessä ja ennen Nigeriaan siirtymistään kotimaassa ulkoministeriössä YK:n kehityskysymysten yksikön päällikkönä.

Lähteet 

Elävät henkilöt
Syntymävuosi puuttuu
Suomen suurlähettiläät
Dexter Lehtinen

Dexter Lehtinen (s. 23. maaliskuuta 1946 Homestead, Florida) on yhdysvaltalainen oikeustieteiden professori, lakimies ja poliitikko. Hän on työskennellyt muun muassa liittovaltion asianajajana (United States Attorney) Etelä-Floridan piirissä sekä liittovaltion syyttäjänä (assistant U.S. Attorney) Los Angelesissa. Politiikan parissa Lehtinen on toiminut kongressiedustajana Floridan edustajainhuoneessa sekä senaattorina Floridan senaatissa.

Lehtisen sukujuuret ovat Suomesta. Lehtinen on ollut vuodesta 1984 lähtien naimisissa kongressiedustaja Ileana Ros-Lehtisen kanssa.

Lähteet 

Yhdysvaltalaiset asianajajat
Yhdysvaltalaiset poliitikot
Yhdysvaltalaiset professorit
Vuonna 1946 syntyneet
Amerikansuomalaiset henkilöt
Elävät henkilöt
Congressional Black Caucus

Congressional Black Caucus (CBC) on Yhdysvaltain kongressissa vaikuttava ryhmä, joka ajaa erityisesti afroamerikkalaisten etuja kongressissa. Se perustettiin vuonna 1971. Selkeä enemmistö ryhmän jäsenistä on sen perustamisesta lähtien kuulunut demokraattiseen puolueeseen, mutta sen jäseninä on ollut myös republikaaneja.

Yhdysvaltain 115. kongressissa (2017–19) Black Caucusiin kuului yhteensä 49 jäsentä. Näistä 45 oli edustajainhuoneen edustajia, kaksi senaattoreita ja kaksi ei-äänioikeutettuja kongressiedustajia. Jäsenistä vain yksi (Mia Love, Utah) oli republikaani.

Ryhmän nykyiset johtohenkilöt 
 Cedric Richmond (D-LA) – puheenjohtaja
 André Carson (D-IN) – 1. varapuheenjohtaja
 Karen Bass (D-CA) – 2. varapuheenjohtaja
 Brenda Lawrence (D-MI) – sihteeri
 Gwen Moore (D-WI) – whip

Lähteet 

Yhdysvaltain politiikka
Afroamerikkalaiset
Masanori Sekiya

Masanori Sekiya (; s. 27. marraskuuta 1949 Shizuoka) on japanilainen uransa lopettanut kilpa-autoilija. 

Sekiyan uran parhaat saavutukset olivat Japanin Touring Car -sarjan mestaruudet vuosina 1994 ja 1998, Le Mansin 24 tunnin kilpailun voitto vuonna 1995 yhdessä JJ Lehdon ja Yannick Dalmasin kanssa. Autokunta ajoi Kokusai Kaihatsu UK -tiimin ilmoittamaa McLaren F1 GTR kilpa-autoa.

Sekiya kilpaili viimeksi Autobacs All Japan GT -sarjassa vuonna 2000 ja päätti uransa sarjan 17. sijaan.

Lähteet

Japanilaiset autourheilijat
Le Mansin 24 tunnin ajon voittajat
Vuonna 1949 syntyneet
Elävät henkilöt
World Touring Car Championship -kausi 2005

FIA World Touring Car Championship -kausi 2005 oli WTCC-sarjan historian toinen kausi ja järjestyksessään ensimmäinen uudelleenkäynnistetyssä sarjassa vuonna 2005.

Kauden mestari oli Andy Priaulx BMW:llä.

Vuoden 2005 moottoriurheilu
World Touring Car Championship
Sinä päivänä kun synnyimme

Sinä päivänä kun synnyimme on Ultra Bran vuonna 2017 julkaistu toinen kokoelma-albumi. Albumi koostuu kolmesta mustasta tai keltaisesta LP-levystä, joita julkaistiin rajoitetut 300 ja 200 kappaleen erät. Ensimmäinen levy ja toisen levyn A-puoli sisältävät aikaisemmilla singleillä, Houkutusten kiihottava maku -EP-levyllä ja Sinä päivänä kun synnyin -kokoelma-albumilla julkaistuja kappaleita. Näistä kaikki muut paitsi ”Sokeana hetkenä II” julkaistiin Sinä päivänä kun synnyin -kokoelmalla. Toisen levyn B-puoli sisältää aiemmin Kahdeksanvuotiaana-singlellä julkaistuja remix-versiointeja, joista ainoastaan ”Nainen, joka elää vapaaherran elämää [heavy metal mix]” julkaistiin Sinä päivänä kun synnyin -kokoelmalla. Kolmannella levyllä taas on kolme aiemmin täysin julkaisematonta kappaletta ja versiointia.

Albumi julkaistiin 16. kesäkuuta 2017 ja se liittyy Ultra Bran paluukiertueeseen kesällä 2017. Myös Kroketti, Kalifornia, Vesireittejä ja Sinä päivänä kun synnyin -albumeista julkaistaan kesän 2017 aikana rajoitetut lp-levy-julkaisut.

Kappaleet

LP 1

Puoli A
 (Sinä päivänä kun synnyin 2001)
 (Villiviini-single 2000)
 (Sinä päivänä kun synnyin 2001)
 (Sinä päivänä kun synnyin 2001)
 (Tyttöjen välisestä ystävyydestä -single 1998)
 (Tyttöjen välisestä ystävyydestä -single 1998)

Puoli B
 (Sinä päivänä kun synnyin 2001)
 (Sinä päivänä kun synnyin 2001)
 (Sinä päivänä kun synnyin 2001)
 (Sinä päivänä kun synnyin 2001)
 (Ilmiöitä-single 1999)
 (Rubikin kuutio -single 2000)

LP 2

Puoli A
 (Houkutusten kiihottava maku 1995)
 (Houkutusten kiihottava maku 1995)
 (Houkutusten kiihottava maku 1995)
 (Houkutusten kiihottava maku 1995)
 (Houkutusten kiihottava maku 1995)

Puoli B
 (Kahdeksanvuotiaana-single 1997)
 (Kahdeksanvuotiaana-single 1997)
 (Kahdeksanvuotiaana-single 1997)
 (Kahdeksanvuotiaana-single 1997)

LP 3

Puoli A

Puoli B

Lähteet 
 Sinä päivänä kun synnyimme Levykauppa Äx:n sivuilla

Vuoden 2017 kokoelma-albumit
Ultra Bran albumit
C-ryhmä

C-ryhmä oli prototyyppiurheiluautojen kilpaluokka, jonka korvasi Le Mans Prototype. Autot ajoivat World Sportscar Championship, World Sports-Prototype Championship, European Endurance Championship ja FIA World Endurance Championship -sarjoissa.

Tunnettuja ryhmän autoja olivat esimerkiksi Mazda 787B, Peugeot 905, Porsche 962 ja Sauber C9.

Ryhmän lopettamisen syyksi on sanottu autojen nopeuksien kasvaminen liian suuriksi. Toisaalta Le Mans -kilpailemisesta oli tullut yhtä kallista kuin Formula 1 -kilpaileminen:

Lähteet 

Autourheilu
Leo Varadkar

Leo Eric Varadkar (s. 18. tammikuuta 1979 Dublin) on irlantilainen poliitikko. Hän oli Irlannin pääministeri eli taoiseach vuosina 2017–2020 ja puolueensa Fine Gaelin puheenjohtaja kesäkuusta 2017 alkaen. Varadkarista tuli 38-vuotiaana Irlannin historian nuorin pääministeri.

Varhaiset vuodet 
Varadkar liittyi Fine Gaelin nuorisojärjestöön lukioikäisenä. Valmistuttuaan Varadkar opiskeli lääketiedettä Dublinin Trinity Collegessa. Yliopisto-opintojensa aikana hän toimi aktiivisesti Fine Gaelin nuorisojärjestössä ja oli muun muassa Euroopan kansanpuolueen nuorisojärjestön varapuheenjohtajana. Varadkar valmistui lääketieteellisestä huhtikuussa 2003 ja työskenteli tämän jälkeen lääkärinä.

Vuoden 2004 paikallisvaaleissa Varadkar valittiin valtuuston jäseneksi suurella äänimäärällä, minkä jälkeen häntä alettiin pitää lupaavana ehdokkaana parlamenttiin. Varadkar nousikin Dáiliin vuoden 2007 vaaleissa Dublinin läntisestä vaalipiiristä.

Fine Gaelin johdossa ja taoiseachina 
Varadkar on keskustaoikeistolaisen Fine Gael -puolueen puheenjohtaja kesäkuusta 2017 alkaen ja taoiseach 14. kesäkuuta 2017 alkaen. Varadkar toimi vuodesta 2011 liikenne-, matkailu- ja urheiluministerinä ja tämän jälkeen sosiaali- ja terveysministerinä samassa hallituksessa.

Varadkarin valinta Fine Gaelin puheenjohtajaksi tapahtui puolue-eliitin äänin. Hänen vastaehdokkaansa ja jäsenistön kannattama oli asuntoministeri Simon Coveney. Valintansa jälkeen Varadkar valitsi Coveneyn puolueen varapuheenjohtajaksi. Irlannin oloissa Varadkaria on pidetty nuorena liberaalina uudistajana. Hän lupasi vuonna 2018 muun muassa järjestää äänestyksen abortista.

Vuonna 2020 Varadkar ilmoitti helmikuussa että Irlannissa pidetään parlamenttivaalit. Varadkarin Fine Gael puolue sijoittui lopulta vaalituloksessa sijalle 3. Fianna Fáilin ja Sinn Féinin taakse. Varadkar erosi virasta ja Micheál Martinista tuli uusi taoiseach eli pääministeri ja Varadkar nimitettiin tánaisteksi eli varapääministeriksi.

Yksityiselämä
Varadkarin hinduisä Ashok Varadkar muutti silloisesta Bombaysta lääkäriksi Britanniaan 1960-luvulla. Hän tapasi sairaanhoitajana Englannin Sloughissa työskennelleen irlantilaisen Miriam Howellin, joka oli kotoisin Dungarvanista, Waterfordin kreivikunnasta. He avioituivat vuonna 1971. Perhe asui Leicesterissä, sitten Intiassa ja muutti toisen lapsen Sonian synnyttyä vuonna 1973 Dubliniin. Leo on perheen kolmesta lapsesta nuorin.

Leo Varadkar on avoimesti homoseksuaali ja vakaumuksellinen katolilainen, mikä on herättänyt katolilaisessa Irlannissa paljon huomiota. Varadkar kertoi olevansa homoseksuaali haastattelussa vuonna 2015 hieman ennen Irlannissa järjestettyä kansanäänestystä homoavioliitosta. Hänen puolisonsa on Matthew Barrett.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Virallinen kotisivu 
 Fine Gael: Leo Varadkar, TD – Dublin West 

Irlannin pääministerit
Liikenneministerit
Vuonna 1979 syntyneet
Elävät henkilöt
Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvat poliitikot
Le Mansin 24 tunnin ajo 2005

Le Mansin 24 tunnin ajo 2005 oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 18.–19. kesäkuuta Circuit de la Sarthen radalla Le Mansissa Ranskassa. Kilpailun voittivat Audilla ajaneet Tom Kristensen, Jyrki Järvilehto ja Marco Werner.

Tulokset 

2005
Vuoden 2005 moottoriurheilu
Le Mansin 24 tunnin ajo 2007

Le Mansin 24 tunnin ajo 2007 oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 16.–17. kesäkuuta Circuit de la Sarthen radalla Le Mansissa Ranskassa. Kilpailun voittivat Audilla ajaneet Marco Werner, Emanuele Pirro ja Frank Biela.

Tulokset

Aiheesta muualla 

2007
Vuoden 2007 moottoriurheilu
Le Mansin 24 tunnin ajo 2009

Le Mansin 24 tunnin ajo 2009 () oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 13.–14. kesäkuuta Circuit de la Sarthen radalla Le Mansissa Ranskassa. Kilpailun voittivat Peugeotilla ajaneet David Brabham, Marc Gené ja Alexander Wurz.

Tulokset

Aiheesta muualla 

2009
Vuoden 2009 moottoriurheilu
Sebringin 12 tunnin ajo 2001

Sebringin 12 tunnin ajo 2001 (virallisesti 2001 Exxon Superflo 12 Hours of Sebring) oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 17. maaliskuuta Sebring International Racewayn radalla Sebringissä Floridassa.

Kilpailun voitti Audilla ajaneet Rinaldo Capello, Michele Alboreto ja Laurent Aïello.

Tulokset 

Sebringin 12 tunnin ajo
Vuoden 2001 moottoriurheilu
Sebringin 12 tunnin ajo 2002

Sebringin 12 tunnin ajo 2002 (virallisesti 2002 Mobil 1 12 Hours of Sebring ) oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 16. maaliskuuta Sebring International Racewayn radalla Sebringissä Floridassa.

Kilpailun voitti Audilla ajaneet Rinaldo Capello, Christian Pescatori ja Johnny Herbert.

Tulokset 

Sebringin 12 tunnin ajo
Vuoden 2002 moottoriurheilu
Hayashi Razan

Hayashi Razan (elokuu 1583–4. helmikuuta 1657), alkuperäiseltä nimeltään Hayashi Nobukatsu, oli japanilainen oppinut, jonka vaikutuksesta Zhu Xin uuskungfutselaisuudesta tuli Tokugawa-shōgunaatin virallinen doktriini. Hayashi myös uudelleentulkitsi šintolaisuutta ja loi näin perustan kungfutselaistuneelle šintolaisuudelle seuranneina vuosisatoina.

Elämäkerta
Hayashi Razan syntyi Kiotossa elokuussa 1583. Hän opiskeli aluksi buddhalaisuutta, mutta sittemmin hänestä tuli uuskungfutselaisuuden harras kannattaja. Hayashista tuli kungfutselaisen oppineen Fujiwara Seikan oppilas vuonna 1604 ja tämän suosituksesta hän päätyi työskentelemään Tokugawa-shōgunaatille vuonna 1607. Hayashi toimi ensimmäisten neljän shōgunin opettajana opettaen uuskungfutselaisuutta ja historiaa. Samaan aikaan hän toimi myös tutkijana ja diplomaattisten asiakirjojen laatijana. Hayashin filosofia nojautui uskollisuuteen, hierarkkiseen sosiaaliseen ja poliittiseen järjestykseen, sekä staattiseen konservatiiviseen näkökantaan. Hänen näkemyksensä osoittautuivat hyödyllisiksi uuden Tokugawa-shōgunaatin hallitsessa usein rauhattomia Japanin lääninherroja. Vuonna 1630 kolmas shōgun antoi Hayashille tiluksen maan pääkaupunki Edosta eli nykyisestä Tokiosta, jonne hän perusti oman akatemiansa. Hayashi kuoli Edossa 4. helmikuuta 1657.

Hayashin kuoleman jälkeen hänen kolmas ja neljäs poikansa julkaisivat isänsä kanssa yhteistyössä kokoamansa teokset Hayashi Razan bunshū (Hayashi Razanin teokset) ja Razan Sensei shishū (Mestari Razanin runot), jotka jälleenjulkaistiin kahtena painoksena vuosina 1918 ja 1921. Hayashin pojanpoika sai arvonimen daigaku-nokami, eli valtion yliopiston johtaja. Arvonimi kulki Hayashin suvussa aina 1800-luvun lopulle saakka.

Lähteet

Japanilaiset filosofit
Kungfutselaisuus
Vuonna 1583 syntyneet
Vuonna 1657 kuolleet
Lage

Lage on kaupunki Saksassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa. Sen väkiluku on 35 120 ja väestötiheys 460 asukasta neliökilometriä kohden. Sen pinta-ala on 76,04 neliökilometriä. Se sijaitsee noin kahdeksan kilometriä Detmoldin kaupungista luoteeseen. Kaupugin pormestari on (s. 1986) Matthias Kalkreuter (16.6.2019 alkaen)

Lagen ystävyyskaupunki on Englannissa sijaitseva Horsham.

Lähteet
Bevölkerungszahlen auf Basis des Zensus vom 9. Mai 2011

Aiheesta muualla

Kaupungin kotisivut 

Saksan kaupungit
Sebringin 12 tunnin ajo 2003

Sebringin 12 tunnin ajo 2003 (virallisesti 2003 12 Hours of Sebring) oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 15. maaliskuuta Sebring International Racewayn radalla Sebringissä Floridassa.

Kilpailun voitti Audilla ajaneet Marco Werner, Frank Biela ja Philipp Peter.

Tulokset 

Sebringin 12 tunnin ajo
Vuoden 2003 moottoriurheilu
Sebringin 12 tunnin ajo 2004

Sebringin 12 tunnin ajo 2004 (virallisesti 2004 Mobil 1 12 Hours of Sebring) oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 20. maaliskuuta Sebring International Racewayn radalla Sebringissä Floridassa.

Kilpailun voitti Audilla ajaneet Allan McNish, Frank Biela ja Pierre Kaffer.

Tulokset 

Sebringin 12 tunnin ajo
Vuoden 2004 moottoriurheilu
Sebringin 12 tunnin ajo 2005

Sebringin 12 tunnin ajo 2005 (virallisesti 2005 Mobil 1 12 Hours of Sebring) oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 19. maaliskuuta Sebring International Racewayn radalla Sebringissä Floridassa.

Kilpailun voitti Audilla ajaneet Jyrki Järvilehto, Marco Werner ja Tom Kristensen.

Tulokset 

Sebringin 12 tunnin ajo
Vuoden 2005 moottoriurheilu
Sebringin 12 tunnin ajo 2006

Sebringin 12 tunnin ajo 2006 (virallisesti 2006 Mobil 1 12 Hours of Sebring) oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 18. maaliskuuta Sebring International Racewayn radalla Sebringissä Floridassa.

Kilpailun voitti Audilla ajaneet Rinaldo Capello, Allan McNish ja Tom Kristensen.

Tulokset 

Sebringin 12 tunnin ajo
Vuoden 2006 moottoriurheilu
Sebringin 12 tunnin ajo 2007

Sebringin 12 tunnin ajo 2007 (virallisesti 2007 Mobil 1 12 Hours of Sebring) oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 17. maaliskuuta Sebring International Racewayn radalla Sebringissä Floridassa.

Kilpailun voitti Audilla ajaneet Marco Werner, Emanuele Pirro ja Frank Biela.

Tulokset 

Sebringin 12 tunnin ajo
Vuoden 2007 moottoriurheilu
Sebringin 12 tunnin ajo 2008

Sebringin 12 tunnin ajo 2008 (virallisesti 2008 Mobil 1 12 Hours of Sebring) oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 15. maaliskuuta Sebring International Racewayn radalla Sebringissä Floridassa.

Kilpailun voitti Porschella ajaneet Timo Bernhard, Romain Dumas ja Emmanuel Collard.

Tulokset 

Sebringin 12 tunnin ajo
Vuoden 2008 moottoriurheilu
Sebringin 12 tunnin ajo 2009

Sebringin 12 tunnin ajo 2009 (virallisesti 2009 Mobil 1 12 Hours of Sebring) oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 21. maaliskuuta Sebring International Racewayn radalla Sebringissä Floridassa.

Kilpailun voitti Audilla ajaneet Allan McNish, Rinaldo Capello ja Tom Kristensen.

Tulokset 

Sebringin 12 tunnin ajo
Vuoden 2009 moottoriurheilu
Sebringin 12 tunnin ajo 2010

Sebringin 12 tunnin ajo 2010 (virallisesti 2010 Mobil 1 12 Hours of Sebring) oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 20. maaliskuuta Sebring International Racewayn radalla Sebringissä Floridassa.

Kilpailun voitti Peugeotilla ajaneet Marc Gené, Alexander Wurz ja Anthony Davidson.

Tulokset 

Sebringin 12 tunnin ajo
Vuoden 2010 moottoriurheilu
Sebringin 12 tunnin ajo 2011

Sebringin 12 tunnin ajo 2011 (virallisesti 2011 Mobil 1 12 Hours of Sebring) oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 19. maaliskuuta Sebring International Racewayn radalla Sebringissä Floridassa.

Kilpailun voitti Peugeotilla ajaneet Nicolas Lapierre, Loïc Duval ja Olivier Panis.

Tulokset 

Sebringin 12 tunnin ajo
Vuoden 2011 moottoriurheilu
Sebringin 12 tunnin ajo 2013

Sebringin 12 tunnin ajo 2013 (virallisesti 2013 Mobil 1 12 Hours of Sebring) oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 16. maaliskuuta Sebring International Racewayn radalla Sebringissä Floridassa.

Kilpailun voitti Audilla ajaneet Marcel Fässler, Benoît Tréluyer ja Oliver Jarvis.

Tulokset 

Sebringin 12 tunnin ajo
Vuoden 2013 moottoriurheilu
Sebringin 12 tunnin ajo 2014

Sebringin 12 tunnin ajo 2014 (virallisesti 2014 Mobil 1 12 Hours of Sebring) oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 15. maaliskuuta Sebring International Racewayn radalla Sebringissä Floridassa.

Kilpailun voitti Rileylla ajaneet Scott Pruett, Memo Rojas ja Marino Franchitti.

Tulokset 

Sebringin 12 tunnin ajo
Vuoden 2014 moottoriurheilu
Sebringin 12 tunnin ajo 2017

Sebringin 12 tunnin ajo 2017 (virallisesti 2017 Mobil 1 12 Hours of Sebring) oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 18. maaliskuuta Sebring International Racewayn radalla Sebringissä Floridassa.

Kilpailun voitti Cadillacilla ajaneet Ricky Taylor, Jordan Taylor ja Alex Lynn.

Tulokset 

Sebringin 12 tunnin ajo
Vuoden 2017 moottoriurheilu
Radio Paitapiiska

Radio Paitapiiska oli Pohjanmaalla Kurikassa toiminut kaupallinen paikallisradio. Se syntyi tammikuussa 1985, jolloin asema sai toimiluvan paikalliselle radioasemalle. Radio Paitapiiska oli osa Kurikka-lehti Oy:tä. Vuonna 1991 Suomen paikallisradioliitto valitsi Paitapiiskan vuoden radioksi. Vuonna 2003 Paitapiiska siirtyi Kevyt Kanava Oy:n omistukseen.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Paikallisradiot
Kurikka
Martti Suntela

Martti Johannes Suntela (3. tammikuuta 1903 Padasjoki – 21. heinäkuuta 1999) oli suomalainen poliitikko. Suntela valmistui ylioppilaaksi vuonna 1927, agronomiksi 1932 ja samana vuonna maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi. Suntela toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1948–1951 edustaen Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän toimi myös Asikkalan kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja kunnanhallituksen varapuheenjohtajana. Suntela toimi Suomen presidentin valitsijamiehenä vuosina 1950, 1956 ja 1962.

Suntela oli ammatiltaan maanviljelijä ja toimi viljelijänä Asikkalassa vuodesta 1934. Hän toimi myös Keski-Pohjanmaan maamieskoulun opettajana Kannuksessa 1932, Itä-Karjalan maanviljelysseuran karjatalouskonsulenttina 1933–1935 ja Lampaan- ja vuohenhoitoyhdistyksen konsulenttina 1935–1944. Suntelalle myönnettiin maanviljelysneuvoksen arvonimi vuonna 1964.

Suntelan vanhemmat olivat maanviljelijä Eemil Johannes Suntela ja Lyydia Honkola. Hänen puolisonsa vuodesta 1934 oli Sointu Astrea Toivonen ja heillä oli kaksi lasta. Suntela oli maaliskuusta 1999 saman vuoden heinäkuuhun iäkkäin elossa oleva kansanedustaja.

Lähteet 

Maanviljelysneuvokset
Kansanedustajat
Asikkalan kunnanvaltuutetut
Suomen Keskustan poliitikot
Hämeen vaalipiiri
Vuonna 1903 syntyneet
Vuonna 1999 kuolleet
Tuomioistuinten kyselykäyttöjärjestelmä

Tuomioistuinten kyselykäyttöjärjestelmä (KYÖSTI) on Oikeusrekisterikeskuksen tietojärjestelmä, joka sisältää tuomioistuinten julkisia diaaritietoja. Kyselykäyttöjärjestelmän avulla asiakkaat voivat selailla sähköisessä muodossa olevia tuomioistuinten julkisia diaaritietoja tuomioistuinten kirjaamoissa olevilla asiakaspäätteillä. Tietojärjestelmään ei ole suoraa julkista pääsyä internetistä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Tuomioistuinten kyselykäyttöjärjestelmän tietosivu 

Tietojärjestelmät
Kyynäröinen (Hämeenlinna, Viiala)

Kyynäröinen  eli myös Kyynäräjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se sijaitsee Vaimaroisen eteläpuolella kahden yli 20 metriä korkean mäen välissä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa . Järvellä on luotomainen pieni saari etelärannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää lukuun ottamatta itäpään maatilan maita. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,7 metriä mpy. Järveen laskee parin suon kuivatusojat ja se on yhdistetty Vaimaroiseen kahdella ojalla, jossa on pudostusta 10 senttimetriä.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Suolikkojärvi

Suolikkojärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi on käytännössä paljon kapeampi ja sen länsipäässä järven melkein katkaisee niemi, jonka kohdalla järvi on enää yli 10 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Pohjoisrannalla on yksi maatila ja muilla rannoilla yhteensä neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Viialan kylästä. Järvi on saareton.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järveen laskee pohjoisesta muutama metsien kuivatusoja. Järven laskuoja lähtee järven itäpäästä ja se laskee Vaimaroiseen, joka on 1,8 metriä alempana. Järven vedenpinnan korkeus on 122,4 metriä mpy.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Keskilammi (Hattula)

Keskilammi  tai myös Keskilampi  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvessä on yksi saari itärannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa soistunutta metsämaata. Rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet suoraan valtatieltä 10 tai Viialan kylän kautta.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Renkajoen keskiosan alueeseen se kuuluu. Siihen laskee muutama kuivatusoja ympäröivästä metsästä sekä Takalammin ja Kakarilammin yhteinen laskuoja. Lammen oma laskuoja on 200 metriä pitkä ja se laskee Vaimaroisen länsirantaan. Sen vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. eli pudotusta tulee pari metriä.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Hattulan järvet
Takalammi (Hattula)

Takalammi, tai myös Takalampi , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Vaimaroisen länsipuolella kangasmaastossa. Sen pinta-ala on 7,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat alavaa metsämaata. Lammen etelärannalla sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa, jonne johtaa tie valtatieltä 10 Hämeenlinnan Nummenkylän suunnalta.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,8 metriä mpy. Lyhyt laskuoja laskee Keskilammiin, jonka vedenpinta on 10 senttimetriä alempana. Takalammiin laskee kaksi suo-ojaa, jotka tuovat Kaivettusuon kuivatusvesiä ja Kakarilammin vesiä.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Hattulan järvet
Kakarilammi (Hattula, Myllykylä)

Kakarilammi , tai myös Kakarlampi , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Kaivettusuolla Vaimaroisen luoteispuolella. Sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistunutta kangasmetsää. Se on autio eikä sinne johda tietä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Siihen on johdettu Kaivettusuolta sen kuivatusojia ja siitä laskee yksi osin luontaiselta vaikuttava oja Takalammiin. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,0 metriä mpy., joten laskuojalle tulee pudotusta 9,2 metriä. Laskuojan vedet jatkavat vielä Keskilammin kautta Vaimaroiseen.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Hattulan järvet
Raitalammi

Raitalammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon taajaman Muurilassa sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Rengon taajama-alueella Renkajärveltä alkavalla ja Tunturivuorelle jatkuvalla harjujaksolla. Se on muodostunut yhteen taajama-alueen sisällä olevista supista . Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Rannat ovat yksityisomistuksessa tai vanhainkodin kohdalla kaupungin omistuksessa. Renkajoki tekee siinä olevan laajentuman jälkeen mutkan, jossa joessa on koski. Siinä kohdassa kadut muodostavat risteyksen, jossa sijaitsee Rengon kirkko. Kadut, jotka ohittavat lammen sen vierestä, ovat Kappelintie ja Rengonraitti. Nämä yhdessä lammen takana kulkevien katujen Raitalammintie ja Tuikontie sulkevat lammen sisäänsä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Vaikka Renkajoki ohittaa sen läheltä, yhtyy sen laskuoja jokeen yli 400 metriä alempana. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,1 metriä mpy.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa joen rannat oli raivattu niityiksi. Muu seutu ”Rengon” ympäristössä oli peltomaata. Myös Raitalammin pohjois- ja itärannat olivat peltoa. Lammen etelärannalla sijaitsi torppa. Tähän karttaan oli piirretty vain ”Rengonraitti”.

Vuoden 1961 peruskartassa Raitalammin rannat olivat muuten peltomaata lukuun ottamatta kunnalliskodin tonttia ja joidenkin asuintalojen tontteja.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Likolammi (Renko)

Likolammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylässä Isomäen eteläsivulla sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Rengon kautta kulkevalla harjujaksolla, joka erottuu selvimmin Renkajärveltä Rengon taajaman kautta Tunturivuorelle olevalla osuudella, ja se on ilmeisesti suppa . Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsää, jonne on rakennettu asuintaloja.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,4 metriä mpy. Vuoden 1961 peruskartassa lammelle on piiretty laskuoja viereiseen Renkajoessa olevaan laajentumaan, mutta uusissa kartoissa sitä ei enää näy. Lampeen ei tule muualta ojia.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on piirretty nimettömänä metsälampena. Vuoden 1962 peruskartassa lammen rannoille oli rakennettu kolme asuintaloa ja alue oli tuolloin metsää.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Kirkkojärvi (Renko)

Kirkkojärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon taajamassa Rengon kirkon vieressä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee  harjujaksolla, joka kulkee Rengon kautta, ja se sijaitsee aivan Renkajoen rinnalla . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven rannoille on rakennettu asuinrakennuksia ja sen kaakkoispäässä sijaitsee Rengon kirkko ja hautausmaa. Sen luoteispäässä on uimaranta. Järven pohjoispuolelta sen ohittaa valtatie 10 ja eteläpuolelta Kappelintie. Rengonraitti ohittaa järven sen länsipuolelta ja siellä on joitakin taajamakeskuksen yleisiä rakennuksia.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,5 metriä mpy. Järven laskujoki on 150 metriä pitkä ja se yhtyy Renkajokeen kirkon eteläpuolella. Siihen ei tule muualta ojia.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Rengon kirkko oli merkitty Kirkkojärven ja joenuoman laajentuman välissä kulkevan maantien pohjoispuolelle. Kyseisen tie on edelleen osittain olemassa. Järven eteläpäässä on sijainnut kolmitaloinen Muurilan kylä. Niiden pellot sijaitsivat järven eteläpäässä ja järven pohjoispäähän asti ulottui pohjoisessa sijainneen kylän pellot.

Vuoden 1961 peruskartassa järven rannoille ulottui vielä joitakin peltoja, mutta rannat olivat jo osittain rakennettuja. Vuoden 1979 kartassa olivat pellot jääneet rakennuksien ja pihamaiden alle.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Korpilammi (Renko)

Korpilammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 12 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lampi sijaitsee lähes ojittamattoman suoalueen sisällä. Lampeen on johdettu vain yksi lyhyt suo-oja. Keskellä lampea sijaitsee yksi halkaisijaltaan lähes 60 metrinen saari. Lammen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen lounaispuolella on yksi vapaa-ajan asunto, jonne tulee metsäautotie. Valtatielle 10 on matkaa 700 metriä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,5 metriä mpy.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimeksi on kirjoitettu ”Mehtalampi” ja se sijaitsi silloinkin Kilpilammen vieressä. Lammen nykyinen laskuoja oli silloinkin sen laskuojana, joka kiemurteli suomaastossa suon reunalle. Lampi oli tuolloin autio.

Vuoden 1961 peruskartassa oli lampi vielä autio ja sen eteläinen ympäristö ojittamaton. Vanajan raja ylitti järven pohjoispään. Vapaa-ajan asunto ja sinne johtava tieilmaantuivat vasta vuoden 1979 karttaan.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Kilpilammi (Renko)

Kilpilammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Korpilammensuolla Korpilammen vieressä ja avosuon laidalla noin 150 metriä valtatieltä 10. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat pelkästään suota. Lampi on alle 100 metrin päässä olevaa mökkiä lukuun ottamatta autio eikä sinne johda tietä.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,5 metriä mpy. Lammella ei ole tulo- eikä laskuojia.

Historiaa 
Sekä vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa että vuoden 1961 peruskartassa lampi oli autio ja koskematon.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Alijärvi (Renko)

Alijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Siinä on kaksi saarta, joista toisessa on rakennus. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Sen rannat ovat kangasmetsää, jonka itärannat sivuavat asutusaluetta. Rannoille on rakennettu vain kymmenisen rakennusta, joista osa on vapaa-ajan asuntoja.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,2 metriä mpy, joka on 2,6 metriä alempana kuin järven yläpuolella sijaitsevassa Ylijärvessä. Ylijärvi laskee Alijärveen Kuittilankosken kautta, jossa on kuitenkin vedenpintaa säännöstelevä pato. Molemmat järvet ovat Renkajoen läpivirtausjärviä ja ne erottaa toisistaan Kuittilanharju .

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty karttaan nimettömänä ja sen vesistöjärjestely vaikuttaa samantapaiselta kuin nykyäänkin.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Ylijärvi (Hämeenlinna)

Ylijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon ja Kuittilan kylän lähellä sijaitseva järvi. Sen vedenpinta on samassa tasossa kuin Myllyjärvelläkin, mutta näitä järvialtaita pidetään eri järvinä.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 10,1 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvi sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen etelärantoja reunustavat peltomaat ja pohjoisrantaan laskee Kuittilanharjun rinteet. Rannoilla on haja-asutusta ja vapaa-ajan asutusta.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy, mikä on sama korkeus kuin yläpuolisella Myllyjärvelläkin. Järviä yhdistää toisiinsa Viljaankoski , joka on jäänyt vedenpinnan alle. Syy vedennousuun on Yläjärven lasku-uomana toimineen Kuittilankosken patoaminen. Ylijärveen laskee viereinen Pieru, johon vuorostaan laskee Naarajärvestä Naarajärvenoja. Naarajärvi kerää mukaansa ojitettujen soiden kuivatusvesiä ja Kakarilammin laskuojan. Järvi on Renkajoen läpivirtausjärvi, joka laskee Kuittilankosken kautta Alijärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Ylijärvi vaikuttaa olevan osa ”Myllyjärveä”. Myllyjärveen saattoi kuulua muirakin Reankjoen ympäristön järviä, mikä viittaa korkeampaan vedenkorkeuteen.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Pieru (Renko)

Pieru  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Renkajärveltä Renkoon kulkevan harjujakson sivussa ja se on siten osa harjujakson jäätikköjokimuodostumaa. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen pohjoisrannat ovat harjunrinteitä ja etelärannat peltomaata ja rakennuksien pihamaata.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,4 metriä mpy. Järveen laskee Naarajärven laskuoja Naarajärvenoja, johon yhtyy alajuoksulla suo- ja pelto-ojia. Yläjuoksulla Naarajärvenojaan yhtyy ojitettujen soiden kuivatusojia sekä Kakarilammin laskuoja.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Naarajärvi (Hämeenlinna, Viiala)

Naarajärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä Viialan kulmakunnalla sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 12,2 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa metsäautotiet Viialasta ja valtatieltä 10.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119 metriä mpy. Järveen laskee metsä- ja suo-ojia eri suunnilta. Länsipäähän laskee metsäoja, joka kerää vedet pääasiassa Isosuolta, jossa sijaitsee Mustalammi. Sen johto-oja juoksee Naaralammin läpi ja siihen yhtyy alajuoksulla etelästä Perilammin laskuoja. Järven etelärantaan laskee johto-oja Kallioahonsuolta, jossa sijaitsee pieni Kallioahonlammi.Naarajärven laskuoja on Naarajärvenoja, joka laskee Pieruun.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Mustalammi (Hämeenlinna, Viiala)

Mustalammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä Viialan kulmakunnalla sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee ojitetulla Isosuolla turvetuotantoalueen reunalla. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovatkin metsittynyttä suota. Lampi on  autio, mutta sen luoteipään ohittaa Rengon suunnalta tuleva metsäautotie.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,8 metriä mpy. Lammen laskuoja laskee Naaralammiin.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Myllyjärvi (Renko)

Myllyjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi. Viereisten järvien Ylijärven ja Matokosken vedenpinnan korkeudet ovat samalla tasolla ja ne voidaan ajatella muodostavan yhden suuremman järvialtaan.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se on Renkajoen läpivirtausjärvi, jossa Renkajoki virtaa Renkajärven ja Rengon välisessä harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujen välissä on mahdollisia suppia, jotka ovat harjun rinteisiin jääneitä painaumia . Kun Ylijärven luusuassa oleva Kuittilankosken pato on nostanut vedenpintaa, ovat vesialtaat yhdistyneet pitkäksi järvialtaaksi. Myllyjärven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoilla sijaitsee yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille tulee metsäautotiet Rengon suunnalta. Saaria sillä on järven luoteispäässä yksi.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy. Alajuoksulla sijaitsee Ylijärvi, jonne Viljaankosken salmen vedet laskevat. Yläjuoksulla sijaitsee Matoksken järviallas, joka laskee Myllyjärveen Kärmekosken salmen kautta. Järveen laskee vielä pohjoisesta ojitetun heinisuon Kivisenojaa myöten, saman rannan tuntumasta Sammakkolammin laskuoja, ja vielä luoteisrantaan Kortejärven kahden erillisen altaan vedet.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimenä käytettiin ”Myllyjärveä” ja se oli piirretty nykyistä laajemmaksi. Siinä olivat samana järvialtaana Ylijärvi ja Myllyjärvi sekä Kortejärven molemmat järvialtaat, mutta Matokoski oli piirretty erillisenä järvenä.

Vuoden 1961 peruskartassa oli Myllyjärven toiseksi nimeksi merkitty Ylijärvi, mutta vuoden 1979 sitä kutsuttiin Yläjärveksi ja vuoden 1989 kartassa taas Ylijärveksi. Kansalaisen karttapaikan kartassa se on Myllyjärvenä ja alajuoksulla on käytössä Ylijärven nimi.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Kortejärvi (Renko)

Kortejärvi  tai myös Yli-Kortejärvi   on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi. Alueella on toinenkin Kortejärvi, jota kutsutaan Ali-Kortejärveksi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 12,0 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järven ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Se on ilmeisesti syntynyt harjun sivulle jääneeseen painaumaan eli suppaan . Järven rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa harjujen rinteitä. Pohjoisrantaa kiertää harju ja eterantaa reunustaa mahdollinen sanduritasanne . Järvellä on kolme saarta, joista kaksi ovat rannassa ja yksi keskellä järveä. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,8 metriä mpy. Siihen ei laske ojia, mutta järvi on yhdistetty viereiseen samalla korkeudella olevaan Ali-Kortejärveen, joka laskee mahdollisesti Myllyjärveen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Kortejärvet on piirretty yhdistyneenä Myllyjärveen . Vuoden 1961 peruskartassa järviä kutsuttiin yhteisellä nimellä Kortejärvet, joiden vedenpintojen korkeusero oli 20 senttimetriä. Järvistä oli laskuoja Myllyjärveen. Vuoden 1979 kartassa järvien välistä ojaa oli levennetty niin, ettei Ali-Kortejärvellä ollut enää omaa vedenpinnan korkeutta.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Saikko (Renko)

Saikko  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 7,0 ha ja se on 700 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Renkajärven ja Rengon välisen harjujakson vieressä Myllyjärven luoteispään lähellä. Harjujakson ympäristö sisältyy sen synnyttämään jäätikköjokimuodostumaan ja järvi on ilmeisesti muodostunut siinä olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etenkin järven lounaisrannat vaikuttavat deltamuodostumilta ja muut rannat harjujen tai moreeniselänteiden rinteiltä . Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet yhdystieltä 2855.

Vesistösuhteet 
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,8 metriä mpy. eikä sillä ole laskuojaa. Eteläiseltä Saikonsuolta on johdettu kuivatusojia järven suuntaan.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Matokoski (Renko)

Matokoski  tai myös Kärmekoski  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi. Sen vedenpinta on samalla tasolla Myllyjärven kanssa ja näitä voidaankin pitää saman järven eri altaina.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 4,5 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on Renkajoen läpivirtausjärvi, jonka vedenpintaa on keinotekoisesti nostettu Ylijärven luusuassa olevalla padolla. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen eteläranta on jyrkkää harjun rinnettä, mutta pohjoispuolen rannat ovat tasalakisten deltamuodostumien rinteitä. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2855.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Tammilammi (Renko)

Tammilammi  tai myös Taimilammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun sivussa olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen etelärannassa veteen laskeutuu harjun jyrkkä rinne ja pohjoisrannassa veteen laskeutuu tasalakisen deltamuodostuman rinteitä. Siinä on kaakkoispäässä pieni saari ja rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Lammen luusua on padottu.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110 metriä mpy. Lampi on Renkajoen läpivirtausjärvi, johon tulee vettä Vahteristolta ja josta menee vettä Matokoskeen.

Historiaa 
Vuoden 1961 peruskartassa lammen nimi kirjoitettiin vielä ”Taimilammi” eikä sen luusuaa oltu padottu. Siihen on ilmaantunut pado vuoden 1979 karttaan, jolloin myös vedenpinta on kohonnut. Lammella oli tuolloin kaksi saarta. Lammella oli nykyinen nimi vuoden 1989 kartassa.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet
Paskolammi (Renko)

Paskolammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä Hiitankankaalla sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. lampi sijaitsee tasaisenmaan suolla, jota on hieman ojitettu. Hiitankangas kuuluu Salpausselän kolmosvaiheen muodostumiin, jossa Paskolammi on syntynyt Renkajoen murroslaakson jäätikköjokimuodostuman loivaan painaumaan. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat suomaata paitsi etelärannassa, missä ne ovat metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Lammen vierestä kulkee Hiitan tilalle johtava tie, joka haarautuu yhdystieltä 2855.

Vesistösuhteet 
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,7 metriä mpy.

Historiaa 
Vuoden 1961 peruskartassa ympäröivä suo oli ojittamatta, mutta vuoden 1979 kartassa Rapalammin puoleinen osa suota oli tiheästi ojitettu.

Lähteet 

Renkajoen keskiosan alue
Botin luomat artikkelit
Rengon järvet