Matti Kurjensaari

Kaarlo Matti Kurjensaari (vuoteen 1939 saakka Salonen, 4. toukokuuta 1907 Hämeenlinna – 10. maaliskuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja toimittaja sekä poliittinen taustavaikuttaja.

Elämäkerta 
Kurjensaari pääsi ylioppilaaksi vuonna 1927 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1932. Hän työskenteli aluksi kustannusvirkailija K.J.Gummerus Oy:ssä vuosina 1932–1935 ja sen jälkeen päätoimittajana Kansallisen Edistyspuolueen Nykypäivä-viikkolehdessä 1936–1937 ja osuusliike Elannon Elanto-lehden toimittajana 1938–1940. Välirauhan aikana 1940–1941 Kurjensaari oli Suomi-Filmi Oy:n kirjallisen osaston palveluksessa.

Esikoisromaaninsa Tie Helsinkiin Kurjensaari julkaisi vuonna 1937. Ensimmäisistä teoksistaan alkaen Kurjensaari kuvasi Suomen ja Euroopan menneisyyttä ja senhetkistä nykyisyyttä. 1960-luvulla hän kiinnostui politiikan, tieteen ja kulttuurin suurhenkilöistä. Kirjailijan nuoruuden idoli Olavi Paavolainen oli yksi heistä. Samalla Kurjensaari kirjoitti myös päiväkirjamaisia poliittissävyisiä ajankuvia. Hän otti muutenkin reippaasti kantaa poliittisiin kysymyksiin.

Sodan jälkeen Kurjensaari toimi Yleisradion teatteriosaston päällikkönä 1945-1947 ja SDP:n skogilaisen opposition lehden Päivän Sanomain päätoimittajana 1957–1959. Kurjensaari sai professorin arvonimen vuonna 1972.

Kurjensaari kuului presidentti Urho Kekkosen lähipiiriin ja oli aktiivinen toimija Paasikivi-seurassa sen perustamisesta lähtien.

Vuonna 1953 Kurjensaari oli yhtenä jäsenenä Sylvi Kekkosen johtamassa kulttuurivaltuuskunnassa, joka teki puolitoista kuukautta kestäneen vierailun Kiinaan. Matkakokemuksistaan hän julkaisi teoksen Kiinalainen päiväkirja.

Kurjensaari tunnettiin ennen kaikkea ajankohtaisista aiheista kirjoittavana esseistinä, toimittajana ja kolumnistina. Hän otti käyttöön termit ”ensimmäinen ja toinen tasavalta”, joiden välisenä taitekohtana hän piti vuoden 1945 eduskuntavaaleja.

Teokset 
Tie Helsinkiin. Romaani. 1937
Nuoruuden toinen näytös. Romaani. 1939
Taistelu huomispäivästä. 1944 
Naapurimme Neuvostoliitto: kuvitettu tieto- ja lukukirja. 1946
Helsinki, Itämeren tytär. 1949 (Erik Blombergin kanssa)
Hyvä ja paha Pariisi suomalaisessa valokeilassa. 1950
Helsinki/valokuvat Fred Runeberg, kuvatekstit Matti Kurjensaari. 1950
Syntynyt Suomessa. Romaani. 1952
Hämeenlinna: hopenharmaitten muistojen kaupunki. 1952
Kiinalainen päiväkirja: uutta Kiinaa suomalaisin silmin. 1953
Suuntana suomalainen. 1955
Suomalainen päiväkirja. 1956
Miekkatanssi: aforismeja, oivalluksia, vastaväitteitä. 1957
Jäähyväiset 50-luvulle. 1960
Helsingin tarina. 1962
30-luvun vihainen nuori mies. 1962
Tie Helsinkiin; Nuoruuden toinen näytös. 1963
Isät ja pojat eli Tuttilan tapahtumat tosiasiain valossa. 1963
Kulma ja kaari: ajankuvia Wulffin kauppahuoneen 75-vuotistaipaleelta 1890–1965. 1965
Veljeni merellä myrskyävällä: muotokuvia muistista. 1966
Puiset pyramidit: Aukusti Asko Avoniuksen henkilö ja luonne. 1968
Taistelu huomispäivästä isänmaan opissa 1918–1948. 1969
Kansakunnan kaapin päällä : muotokuvia muistista. 1969
Kulkue: 27 muotokuvaa muistista. 1970
Silmätikut: muotokuvia muistista. 1971
Syntynyt sivulliseksi : näkyjä ja näkemyksiä 1960–1973. 1973
Loistava Olavi Paavolainen: henkilö- ja ajankuva. 1975
Suomalainen päiväkirja 20 vuotta sitten uudet päätelmät. 1976
Kansalaiskirja: muotokuvia muistista. 1977
Mitattua matkaa : merkintöjä 1973–1978. 1978
Elävä Aulanko. 1983
Presidenttikaskut: kaskuja ja tarinoita tasavallan yhdeksästä päämiehestä. 1987
Nimimerkillä Saku Harkko:
 Päämajan salaisuus. Poikain jännityskirjasto n:o 5. Gummerus 1935
 Autokarkurit : seikkailukertomus. Poikain jännityskirjasto n:o 7. Gummerus 1936
 Vahtimestari katoaa : Manu ja minä elokuvamiehinä. Poikain jännityskirjasto n:o 19. Gummerus 1939
 Autokarkurit : poikain seikkailukirja. Gummerus 1952, sisälsi kirjat Päämajan salaisuus, Autokarkurit ja Vahtimestari katoaa

Palkinnot 
Valtion kirjallisuuspalkinto 1948, 1952
Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1955
Pro Finlandia -mitali 1967

Lähteet 

  Helka-palvelun lista Matti Kurjensaaren teoksista

Viitteet

Suomalaiset kirjailijat
Suomalaiset toimittajat
Pro Finlandia -palkitut
 Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Vuonna 1907 syntyneet
Vuonna 1988 kuolleet