Elinikäinen oppiminen

Elinikäinen oppiminen () tarkoittaa ideaa, jonka mukaan ihminen oppii koko ajan elämänsä ikävuosina ja hänen tulisi opiskella uutta koko ajan esimerkiksi työn ohella. Idea ei kumoa ajatusta nuorena oppimisesta ja sen jälkeen tietojen hyödyntämisestä (työ)elämässä, vaan laajentaa sitä. Unesco toi elinikäisen kasvatuksen teeman kansainväliseen keskusteluun 1960-luvun puolivälissä.

Ihmisen oppimiskyky on parhaimmillaan noin 10–20-vuotiaana, nykyisen suomalaisen peruskoulun viimeisillä luokilla ja lukiossa. Oppimiskyky heikkenee vanhemmalla iällä. 

Iän myötä oppiminen jopa helpottuu ja se on kokonaisvaltaisempaa kun muistissa on enemmän tietoaineksia, joihin uusi tieto kytkeytyy. Ihminen oppii siis uusia asioita koko elämänkaarensa ajan.

Oppiminen ja ikääntyvät aivot: fyysisen ja musikaalisen aktiivisuuden positiivinen vaikutus 

Vaikka aivot kutistuvat ikääntymisen myötä, säännöllisen fyysisen aktiivisuuden myötä aivot voivat jopa kasvaa, uusien solujen syntyessä (Hansen 2017, Erickson et al 2010). Fyysisen aktiivisuuden edut liittyvät myöskin aivojen toimeenpanevien funktioiden tehokkaampaan toimintaan, jolloin päätöksenteko- ja suunnittelukyky arjessa helpottuvat (Hillman et al., 2008).

Musikaalinen toiminta ylläpitää aivojen toimintoja: musiikin kuuntelu, soittimen käyttö tai laulaminen. Musiikki aktivoi sekä auditiiviset, kognitiiviset, motoriset että tunteelliset toiminnot aivojen eri osissa. Aivot jopa kasvavat musikaalisen toiminnan seurauksena: useat aivojen osat laajentuvat ja keskinäinen yhteys eri osien välillä vahvistuu (Särkämö, 2017). Musiikin kuuntelu pitää ihmisen hyvällä tuulella. Kun kuuntelet suosikkikappalettasi, palkitsemisjärjestelmä syöttää dopamiinia aivoihin, jolloin hyvinvointi paranee ja ihminen siirtyy sellaiseen fysiologiseen tilaan, joka on avoin oppimiselle ja uusiin vaikutteisiin (Schäfer, Saarikallio, Eerola, 2020).

Tutkimustieto viittaa myöskin musikaalisen toiminnan positiiviseen vaikutukseen uusien kielten oppimiseen. Aivot oppivat tehokkaammin ja muistavat paremmin jos laulamme tai kuuntelemme musiikkia  vieraalla kielellä (Ludke, 2018).

Lähteet
 

Oppiminen

 Erickson, K. et al. (2010). Exercise training increases size of hippocampus and improves memory. PNAS.

 Anders Hansen: The Real Happy Pill: Power Up Your Brain by Moving Your Body (2016). New York: Skyhorse Publishing. 

 Hillman, C. H., Erickson, K. I., & Kramer, A. F. (2008). Be smart, exercise your heart: exercise effects on brain and cognition. In Nature Reviews Neuroscience, 9(1), 58-65.

 Ludke. (2018). Singing and arts activities in support of foreign language learning: an exploratory study. Innovation in Language Learning and Teaching, 12(4), 371–386. https://doi.org/10.1080/17501229.2016.1253700 

 Schäfer, K., Saarikallio, S., & Eerola, T. (2020). Music May Reduce Loneliness and Act as Social Surrogate for a Friend: Evidence from an Experimental Listening Study. Music & Science. https://doi.org/10.1177/2059204320935709

 Särkämö. (2017). Cognitive, emotional, and neural benefits of musical leisure activities in aging and neurological rehabilitation: A critical review. Annals of Physical and Rehabilitation Medicine, 61(6), 414–418. https://doi.org/10.1016/j.rehab.2017.03.006