joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Hvide

Hvide oli tanskalainen keskiaikainen suurmiessuku, jonka kantaisä on Skjalm Hvide (k. 1113). Hän oli jaarlina kuningas Sven Estridinpojan ja tämän poikien aikana. Hänen pojallaan Asser Rigillä oli kaksi poikaa: kuuluisa piispa Absalon, ja urhoollinen soturi Esbern Snare (k. 1204). Tähän sukuun kuuluivat vielä Lundin arkkipiispa Andreas Sunonis (k. 1228), joka muun muassa otti osaa Valdemar II:n Voittajan tekemään Viron ristiretkeen, sekä mainitaan sen ristiretken johtajana, minkä tansk. kronikka kertoo v. 1202 tehdyn Tanskasta Suomeen, ja marski Stig Anderssen (k. 1293). Marski Stig oli 1275 sen apujoukon päällikkönä, jonka Eerik Klipping lähetti Maunu Ladonlukolle avuksi hänen taistellessaan veljeänsä Valdemaria vastaan.

Lähteet

Tanskan aateli
Tanskan keskiaika
Kääpiömistelit

Kääpiömistelit (Arceuthobium) on santelipuukasveihin eli santelikasveihin kuuluva loiskasvisuku. Siinä on 38 lajia, joita esiintyy Etelä-Euroopassa, Pohjois-Afrikassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Kääpiömistelit ovat mänty- ja sypressikasveihin kuuluvien havupuiden päällysloisia. Ne kasvavat havukasvien oksilla varpumaisina haarovina kasvustoina, jotka ovat paitsi vihreitä tai hyvin vaihtelevan värisiä. Lehdet ovat surkastuneet lähes näkymättömiin. Kukat ovat yksineuvoisia ja hedelmänä on yksisiemeninen tahmea marja.

Lajeja 
 Azorienkääpiömisteli (Arceuthobium azoricum)
 Katajankääpiömisteli (Arceuthobium oxycedri)
 Havunkääpiömisteli tai kääpiömisteli (Arceuthobium pusillum)

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Arceuthobium
 ITIS: Arceuthobium 
 Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Arceuthobium 
 Flora of China: Arceuthobium 
 UniProt: Taxonomy - Arceuthobium 

Santelikasvit
Lenore Kandel

Lenore Kandel (1932–2009) oli yhdysvaltalainen runoilija. Hän kuului San Franciscon beat-ryhmään.

Kandelin vanhemmat olivat venäläinen ja mongolialainen, mutta hän asui isoäitinsä luona. Hän kirjoitti runoja jo lapsena. Hän muutti San Franciscoon 1960, jolloin meneillään oli beat-kauden loppuvaihe. Hän seurusteli beatkirjailija Lew Welchin kanssa ja ystävystyi beatryhmän jäsenten, muun muassa Gary Snyderin, Neal Cassadyn ja Allen Ginsbergin, kanssa. Jack Kerouac käyttää häntä romaanihenkilönä nimellä Romana Swartz teoksessaan Big Sur, ja Welch on nimen Dave Wain takana. Kandelin runokirja The Love Book ilmestyi 1966. Se sai pornoleiman, ja poliisi teki ratsian sitä myyvään kauppaan ja takavarikoi kirjat. Seuraava kirja Word Alchemy ilmestyi 1967. Siinä julkaistusta runosta on tuntemattoman suomentajan runosuomennos "Kiimaruno" ilmestynyt 1968 Aamurusko-nimisessä pienjulkaisussa.

Kandelin runot ovat paljon suorasukaisempia kuin ryhmän miesten tekstit ja herättivät selvästi enemmän pahennusta, vaikka jo Henry Miller oli käyttänyt yhtä voimakasta kieltä. Seksin ja huumeiden lisäksi Kandelin runoissa on viittauksia itämaisiin uskontoihin, mutta niissä on nähtävissä myös kristillisyyteen viittaavia sävyjä.

Suomennettuja runoja
 "Kiimaruno", suomentajan nimi puuttuu, Aamurusko 1968:3
 ”To Fuck with Love Phase II”

Huomioita

Lähteet
  Rasmus Tillander Dharmapummeja, mystiikkaa ja heroiinia, Maisterin tutkinnon tutkielma, Helsingin yliopisto 2020

Viitteet

Yhdysvaltalaiset runoilijat
Vuonna 1932 syntyneet
Vuonna 2009 kuolleet
Veijo Koponen

Veijo Uolevi Koponen (5. marraskuuta 1931 Lapinlahti – 11. kesäkuuta 1989 Kuopio) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Koposen vanhemmat olivat toimitusjohtaja Antti Koponen ja Anna Ollikainen ja puoliso vuodesta 1953 kassanhoitaja Pirkko Kyllikki Uuttu. Koponen suoritti keskikoulun oppimäärän Kuopion lyseossa ja opiskeli sitten merkonomiksi. Hän työskenteli ensin metsätyönjohtajana, mutta meni sitten Essilän palvelukseen myyntimieheksi. Vuonna 1955 hänestä tuli yrityksen kaupallinen johtaja, aina 1960-luvun puoliväliin saakka. 

Tekstiiliyritys Pirettan Koponen perusti yhtiökumppaneidensa kanssa vuonna 1967. Menestyvä yritys sai valtakunnallisen yrittäjäpalkinnon 1974, Kuopion kaupungin yrittäjäpalkinnon 1979 ja tasavallan presidentin kansainvälistymispalkinnon 1988. Yrityksen pääomistajaksi Koponen tuli 1980-luvulla.

Koponen, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen  1987, oli aktiivinen alansa järjestöissä kuten Vatevassa, samoin kuin yrittäjien yhteistyössä. Hänet tunnettiin myös raviharrastuksestaan ja hän omisti Suonenjoella oman hevostallin. Koponen kuoli liikenneonnettomuudessa Kuopiossa kesällä 1989.

Lähteet

Suomalaiset yrittäjät
Suomalaiset yritysjohtajat
Liikenneonnettomuudessa kuolleet
Vuonna 1931 syntyneet
Vuonna 1989 kuolleet
Jiří Lipták

Jiří Lipták (s. 30. maaliskuuta 1982) on tšekkiläinen ampuja ja olympiavoittaja. Lipták voitti kultaa miesten trap-ammunnassa kesäolympialaisissa 2020. Lipták kilpaili trap-ammunnassa myös kesäolympialaisissa 2012 ja sijoittui tuolloin 18.:ksi.

Lipták voitti pronssia trap-ammunnassa ammunnan maailmanmestaruuskilpailuissa 2010 ja 2017.

Lähteet
https://olympics.com/en/athletes/jiri-liptak#b2p-athlete-olympic-results
https://www.issf-sports.org/athletes/athlete.ashx?personissfid=SHCZEM3003198201

Tšekkiläiset ampujat
Tšekkiläiset olympiavoittajat
Vuonna 1982 syntyneet
Elävät henkilöt
Lasse Aho

Lasse Tom Sakari Aho on suomalainen yritysjohtaja. Hän on ollut vuodesta 2004 Olvin toimitusjohtaja. Aiemmin hän on toiminut johtotehtävissä Fazerilla, Linkosuon leipomossa ja Metro-Auto Tampereella. Hän on toiminut Euroopan panimoliiton (Brewers of Europe) puheenjohtajana syyskuusta 2020 alkaen.

Aholle myönnettiin vuonna 2021 vuorineuvoksen arvonimi.

Aho pelasi nuorempana jääkiekkoa II-divisioonassa Hilparan, Kooveen ja Grankulla IFK:n joukkueissa. Hän on toiminut Jääkiekon SM-liigan hallituksen jäsenenä syyskuusta 2016.

Lähteet 

Suomalaiset yritysjohtajat
Syntymävuosi puuttuu
Elävät henkilöt
Tytöt tytöt tytöt

Tytöt tytöt tytöt on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut suomalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Alli Haapasalo. Elokuva kertoo kolmesta tytöstä, heidän tunteistaan ja ensirakkauksistaan.

Elokuva voitti Sundancen elokuvajuhlien yleisöpalkinnon. Tytöt tytöt tytöt on ensimmäinen suomalainen pitkä fiktioelokuva, joka on valittu Sundancen kilpasarjaan. Elokuva valittiin myös Berliinin elokuvajuhlien Generation 14plus -kilpasarjaan.

Suomen Oscar-raati valitsi elokuvan Suomen ehdokkaaksi ehdolle parhaan kansainvälisen elokuvan Oscar-palkintoon.

Näyttelijät

Lehdistöarviot

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 

Vuoden 2022 suomalaiset elokuvat
Suomalaiset romanttiset draamaelokuvat
Suomalaiset nuortenelokuvat
Homoseksuaalisuus taiteessa
Vuoden 2022 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen karsinnat

Vuoden 2022 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen karsinnat pelataan kesäkuun 2019 ja kesäkuun 2022 välisenä aikana. Karsinnoista pääsee 31 joukkuetta lopputurnaukseen. Qatar pääsee kilpailuihin automaattisesti isäntämaana.

Yleiskatsaus karsinnoista

Kullakin maanosalla oli oma ottelujärjestelmänsä, jolla ratkaistiin kisoihin selviytyvät joukkueet.

Lopputurnaukseen selviytyneet joukkueet

Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2022
K. J. W. Unonius

Karl Johan Wilhelm Unonius (12. toukokuuta 1840 Loviisa – 10. lokakuuta 1910 Helsinki) oli suomalainen lyseon lehtori ja oppikirjojen tekijä.

Unoniuksen vanhemmat olivat kapteeni Adolf Wilhelm Unonius ja Maria Charlotta Simplicia Barck. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan kymnaasista 1860 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1864 sekä opettajakandidaatiksi 1867.

Unonius oli Helsingin ruotsalaisen normaalilyseon luonnonhistorian ja kaunokirjoituksen lehtorina vuodesta 1874 lähtien.

Unonius oli naimisissa vuodesta 1868 Fanny Wilhelmina Deckerin kanssa.

Teoksia 
 Lärobok i botanik 1. Edlund, Helsingfors 1877, 2. painos 1886, 3. painos 1899, 5. painos 1909, pohjautui Otto Schmeilin kirjaan Lehrbuch der Botanik. (Kirja digitoituna Heldassa)
 Lärobok i zoologin. Edlund, Helsingfors 1876, 4. painos Edlund, Helsingfors 1888, 7. painos 1900
 Lärobok i botanik 2. Edlund, Helsingfors 1881, 2. painos 1894, 4. painos Schildt, Helsingfors 1920 (Kirja digitoituna Heldassa)
 Lärobok i zoologi 1; tekijät K. J. W. Unonius ja Allan Calonius. Söderström, Helsingfors 1927
 Lärobok i zoologi 2; tekijät K. J. W. Unonius ja Allan Calonius. Söderström, Helsingfors 1927
 Lärobok i zoologi 3; tekijät K. J. W. Unonius ja Allan Calonius. Söderström, Helsingfors 1928

Lähteet 

Suomalaiset opettajat
Vuonna 1840 syntyneet
Vuonna 1910 kuolleet
Chilen jääkiekkomaajoukkue

Chilen jääkiekkomaajoukkue edustaa Chileä kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Chile on ollut Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäsen vuodesta 1999 alkaen. Vuonna 2022 maassa oli 120 rekisteröitynyttä miesjääkiekkoilijaa ja seitsemän jäähallia. Vuonna 2022 sitä ei oltu vielä sijoitettu maailmanrankingiin.

Vuonna 2017 Chilessä muodostettiin ensimmäistä kertaa virallinen jääkiekkomaajoukkue, joka otti osaa Etelä-Amerikan maiden turnaukseen.

Lähteet 

Chilen urheilu
Jääkiekkomaajoukkueet
Kolumbian jääkiekkomaajoukkue

Kolumbian jääkiekkomaajoukkue edustaa Kolumbiaa kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Kolumbia on ollut Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäsen vuodesta 2019 alkaen. Vuonna 2022 maassa oli 47 rekisteröitynyttä miesjääkiekkoilijaa, mutta ei yhtään jäähallia. Vuonna 2022 sitä ei oltu vielä sijoitettu maailmanrankingiin.

Ennen liittymistään Kansainväliseen jääkiekkoliittoon Kolumbia oli ottanut jo 2010-luvulla osaa turnauksiin, joissa pelasi IIHF:n Etelä-Amerikan jäsenmaita.

Lähteet 

Jääkiekkomaajoukkueet
Kolumbian jääkiekko
Kolumbian naisten jääkiekkomaajoukkue

Kolumbian naisten jääkiekkomaajoukkue edustaa Kolumbiaa kansainvälisissä naisten jääkiekko-otteluissa. Kolumbia on ollut Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäsen vuodesta 2019 alkaen. Vuonna 2022 maassa oli 25 rekisteröitynyttä naisjääkiekkoilijaa, mutta ei yhtään jäähallia. Vuonna 2022 sitä ei oltu vielä sijoitettu jääkiekon maailmanrankingiin.

Vuonna 2016 maajoukkue pelasi Meksikon ja Argentiinan joukkueita vastaan osana Pan-American Ice Hockey Tournamentia.

Lähteet 

Naisten jääkiekkomaajoukkueet
Kolumbian jääkiekko
Maitorasva

Maitorasva on lehmänmaidosta peräisin olevaa voin ja monen muun maitotuotteen sisältämää ravintorasvaa. Se koostuu yli 400 eri rasvahaposta. Maitorasvan rasvahappokoostumus riippuu lehmän ravinnosta ja vaihtelee vuodenajasta toiseen.

Terveysvaikutukset 
Vuonna 2021 julkaistun 18 tutkimusta kattavan tieteellisen tutkimusyhteenvedon mukaan sillä  kolmanneksella, joka nauttii eniten maitorasvaa, esiintyy 13 prosenttia vähemmän sydän- ja verisuonitauteja kuin vähiten maitorasvaa nauttivalla kolmanneksella. Tuloksessa otettiin huomioon, että osanottajat poikkesivat toisistaan liikunnan määrän, tupakoinnin ja koulutuksen sekä sydän ja verisuonitautien ja diabeteksen suhteen. Maitorasvan saantimäärät määritettiin suoraan osanottajien verinäytteistä.  

Maitorasva sisältää runsaasti hyvin imeytyvää menakinonia eli K2-vitamiinia, jonka runsas saanti pidentää elinikää, ehkäisee sepelvaltimotautia ja parantaa luuston terveyttä.

Lähteet 

Maito
Maitotuotteet
Marjo Anttoora

Marjo Anttoora (s. 1969) on suomalainen varatuomari ja poliitikko. Vuodesta 2021 lähtien Anttoora on toiminut Karkun evankelisen opiston hallintojohtajana. Aikaisemmin Anttoora on tehnyt työtä asianajajana ja varatuomarina. Koulutukseltaan Anttoora on oikeustieteiden maisteri ja teologian maisteri.

Anttoora on työskennellyt Kristillisdemokraateissa kansanedustajan avustajana, eduskuntaryhmän lainsäädäntösihteerinä sekä valtiosihteerinä. Vuosina 2007–2009 Anttoora oli Kristillisdemokraattien varapuheenjohtaja. Vuosina 2005–2017 Anttoora toimi Sastamalan kaupunginvaltuutettuna.

Lähteet 

Suomalaiset valtiosihteerit
Yritysjohtajat
Suomen Kristillisdemokraattien poliitikot
Sastamalan kaupunginvaltuutetut
Vammalan kaupunginvaltuutetut
Vuonna 1969 syntyneet
Elävät henkilöt
Tomi Kuosmanen

Tomi Kuosmanen (s. 1974) on suomalainen virkamies, pastori ja entinen kristillisdemokraattien poliitikko. Vuodesta 2020 lähtien Kuosmanen on toiminut Suomen Lähetysseuran aluepäällikkönä Nepalissa. Kuosmanen toimi Kristillisdemokraattien varapuheenjohtajana vuosina 2017–2019. Kuosmanen on toiminut myös Jyväskylän kaupunginvaltuutettuna. Ammatiltaan Kuosmanen on toiminut maahanmuuttoviraston ylitarkastajana sekä oman toimen ohella pastorina Jyväskylän helluntaiseurakunnassa. Koulutukseltaan Kuosmanen on teologian maisteri.

Lähteet 

 
Jyväskylän kaupunginvaltuutetut
Suomen Kristillisdemokraattien poliitikot
Suomen Lähetysseuran lähetystyöntekijät
Suomalaiset virkamiehet
Pesänlikaajat – erään kirjakohun anatomia

Pesänlikaajat – erään kirjakohun anatomia on Arthur Franckin ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2021.

Elokuva on dokumentti suomalaisesta Tamminiemen pesänjakajat -kirjasta sekä sen julkaisun jälkeen syntyneestä kohusta.

Lähteet 

Vuoden 2021 suomalaiset elokuvat
Suomalaiset dokumenttielokuvat
Rock Believer

Rock Believer on Scorpionsin 19. studioalbumi, joka julkaistiin 25. helmikuuta 2022.

Kappaleet

CD2 (Deluxe)

Arvostelut 
 Imperiumi: 8½/10
 Inferno: 
 Kulttuuritoimitus: 
 Soundi:

Kokoonpano 
 Klaus Meine - laulu
 Rudolf Schenker - kitara
 Matthias Jabs - kitara
 Pawel Maciwoda - basso
 Mikkey Dee - rummut

Lähteet 

Vuoden 2022 albumit
Scorpionsin albumit
Tämä maailma tarvitsee joulun

Tämä maailma tarvitsee joulun on suomalaisartisti Suvi Teräsniskan 5. marraskuuta 2021 julkaistu joulualbumi. Vuonna 2021 albumi julkaistiin digitaalisesti ja CD-formaatissa. Marraskuussa 2022 se julkaistaan myös vinyylinä.

Kappaleet

Lähteet 

Suvi Teräsniskan albumit
Suomalaiset joulualbumit
Vuoden 2021 joulualbumit
Aleksi Antti-Roiko

Aleksi Mikael Kristian Antti-Roiko (s. 17. elokuuta 2001 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Kokkolan Hermeksessä toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella lainalla SM-liigajoukkue Oulun Kärpistä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Antti-Roiko osaa pelata myös laidassa.

Ura 
Antti-Roiko on Oulun Kärppien kasvatti. Hän voitti kauden 2016–2017 päätteeksi C-nuorten SM-hopeaa. Kaudella 2017–2018 Antti-Roiko voitti B-nuorten SM-pronssia. Hän pelasi samalla kaudella myös yhden ottelun lainalla Haukiputaan Ahmojen A-nuorten Alueliigan joukkueessa. Kaudella 2019–2020 Antti-Roiko edusti Kärppien A-nuoria myös Junior Club World Cupissa, joka päättyi pronssiin. Kaudella 2020–2021 hän jakoi 15 osumallaan joukkueen sisäisen maalipörssin toisen sijan Samu Tuomaalan kanssa edellään Ville Koivunen. Antti-Roiko voitti kauden päätteeksi U20 SM-sarjan hopeaa.

Toukokuussa 2021 Antti-Roiko teki Kärppien kanssa vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen. Kaudeksi 2021–2022 hänet nimettiin seuran U20-joukkueen kapteeniksi. Antti-Roiko oli tehoilla 13+22=35 joukkueen kolmanneksi paras pistemies. Pudotuspeleissä hän jakoi tehoilla 2+4=6 Kärppien sisäisen pistepörssin voiton Sisu Yliniemen ja Tuukka Tieksolan kanssa. Antti-Roiko teki liigadebyyttinsä 11. joulukuuta 2021 Tapparaa vastaan. Hänet merkittiin Kärppien nelosketjun vasempaan laitaan Arttu Hyryn ja Ville Heikkalan viereen. Antti-Roiko sai ottelussa jääaikaa 8.57 minuuttia. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa viisi runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Helmikuussa 2022 Kärpät lainasi Antti-Roikon kahden ottelun ajaksi Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen.

Elokuussa 2022 Kärpät lainasi Antti-Roikon toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Kokkolan Hermekseen.

Muuta 
Antti-Roikon kaksoisveli Aki-Petteri pelaa hyökkääjänä Kärppien U20-Akatemiajoukkueessa, jonka kapteenina hän toimii. Veljekset ovat aiemmin pelanneet kaikki juniorivuotensa joukkuetovereina heidän ensimmäiseen A-juniorivuoteensa saakka. Heidän pikkusiskonsa Anna-Kaisa Antti-Roiko pelaa hyökkääjänä Naisten Liigaa Kärpissä. 

Aleksi Antti-Roiko valmistui ylioppilaaksi Kastellin lukiosta keväällä 2020. 

Antti-Roiko on maininnut esikuvakseen Mika Pyörälän.

Tilastot

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset jääkiekkoilijat
Oulun Kärppien pelaajat
Kokkolan Hermeksen pelaajat
Vuonna 2001 syntyneet
Elävät henkilöt
Palojoki (Enontekiö)

Palojoki on merkittävä Muonionjoen sivujoki, joka virtaa Enontekiön Palojärvestä Altaan menevän tien alta lounaaseen Palojoensuuhun. Siellä se yhtyy Muonionjokeen yhdyttyään idästä Hetasta tuleviin vesiin. Joessa on monipuolisesti eri kalalajeja, ja se soveltuu muun muassa perhokalastukseen ja pilkintään. Palojoki on kelvollinen myös melontaan.

Lähteet 

Enontekiön joet
Tornionjoen vesistö
Kuwaitin naisten jääkiekkomaajoukkue

Kuwaitin naisten jääkiekkomaajoukkue edustaa Kuwaitia naisten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Joukkue koottin ensimmäistä kertaa vuonna 2007, mutta sen toiminta hiipui. Kuwaitin naisten maajoukkue osallistui ensimmäisen kerran naisten kansainväliseen turnaukseen lokakuussa 2017. Tuolloin maassa oli 443 rekisteröityä pelaajaa, joista naisten osuus oli 246 kiekkoilijaa. Miehiä oli vähemmän, vajaat sata.

Joukkue osallistui keväällä 2019 IIHF:n Women’s Challenge Cup of Asian 1. divisioonan kilpailuihin Abu Dhabissa, Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa. Syksyllä 2019 naisjääkiekkoilijoita oli reilut 200. Naisten maajoukkueessa pelasi kolmoissiskokset, minkä lisäksi joukkuueessa pelasi heidän kaksi muuta siskoaan.

Vuonna 2022 rekisteröityjä naisjääkiekkoilijoita oli 163, ja miehiä oli edelleen vähemmän, reilut sata. Toisin kuin miesten maajoukkuetta, Kuwaitin naisten jääkiekkomaajoukkuetta ei oltu tuolloin sijoitettu maailmanrankingissa.

Lähteet 

Kuwaitin urheilu
Naisten jääkiekkomaajoukkueet
Libanonin naisten jääkiekkomaajoukkue

Libanonin naisten jääkiekkomaajoukkue edustaa Libanonia kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Libanonin jääkiekkoliitto liittyi Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäseneksi vuonna 2019. Vuonna 2022 maassa oli 64 rekisteröitynyttä naisjääkiekkoilijaa, mutta ei yhtään jäähallia tai muutakaan kaukaloa. Maan ainut kaukalo muunnettiin televisiostudioksi vuonna 2009. Monet libanonilaistaustaiset jääkiekkoilijat ovat kanadanlibanonilaisia.

Naisten jääkiekkomaajoukkuetta ei oltu sijoitettu maailmanrankingissa vuonna 2022.

Lähteet 

Libanonin urheilu
Naisten jääkiekkomaajoukkueet
Sven Kalisch

Sven Kalisch ( 21.3. 1966 Hampuri), aikaisemmin Muhammad Sven Kalisch on saksalainen juristi ja entinen islamilainen teologi, joka irtautui islaminuskosta. Hän oli Saksan liittotasavallan ensimmäinen islamin professori, joka koulutti yliopistossa koulujen islaminopettajia. Nykyään hän opettaa Münsterin yliopistossa Lähi-idän myöhäisantiikin aatehistoriaa.

Elämä 
Sven Kalisch kääntyi protestanttisesta kristinuskosta 15-vuotiaana shiialaisen islamin zaydilaiseen suuntaukseen ja vaihtoi etunimensä Muhammadiksi. Vuonna 1997 hän suoritti oikeustieteellisen tohtorintutkinnon aiheena islamilainen oikeustiede. Hän toimi asianajajana vuoteen 2001. Vuonna 2002 hän pätevöityi islamintutkimuksen kentälle tutkielmalla Fiqh und Usul-al-fiqh in der Zaidiya. Die historische Entwicklung der Zaidiya als Rechtsschule. Sen jälkeen hän toimi islamin dosenttina Hampurin yliopistossa. 

Kalisch oli vuodesta 2004 Münsterin yliopiston islamin professorin virassa ja opetti tulevia islaminopettajia saksalaisiin kouluihin. Vuonna 2008 hän päätyi käsitykseen, ettei Muhammedia todennäköisesti koskaan ollut olemassa. Muhammedin ohella Kalisch alkoi epäillä myös Abrahamin, Mooseksen, Jeesuksen ja eri uskontojen profeettojen olemassaoloa. Kalisch luopui islamista 42-vuotiaana, minkä jälkeen alettiin miettiä hänen oikeuttaan pitää hallussa islamilaisen teologian professuuria. Yliopiston johdon kanssa käytyjen neuvottelujen tuloksena sovittiin, että hän edustaa vastedes ”Lähi-idän jälkiantiikin aatehistorian” oppituolia.  Professorin työhuone on salainen, ja hän elää poliisivartiossa, koska islamista luopuminen rangaistaan sharia-lain mukaan kuolemantuomiolla.

Tutkimus 

Kalisch katsoo, että muslimit eivät koskaan ole olleet edes kiinnostuneita kysymyksestä, oliko Muhammed historiallinen henkilö. Islam esittää Muhammedissa mielikuvan täydellisestä ihmisestä (ma'sum), joka on jäljittelemisen arvoinen. Jokainen projisioi tähän hahmoon sen, minkä haluaa. Muhammed on symboli eikä historiallinen henkilö.

Kalisch on huomauttanut haditheihin liittyvästä kehäpäätelmästä. Hadithit kertovat, mikä on oikea usko, mutta tullakseen hyväksytyksi niiden täytyi olla sellaisten henkilöiden välittämiä, joilla jo oli oikea usko. Oikea usko täytyi siis tietää jo ennen kuin tiedettiin, mikä oli hadithin sisältö eli oikea usko. Juuri tämän takia sunnit ja shiiat eivät ole vieläkään päässeet sopuun siitä, mitkä hadithit ovat luotettavia ja mitkä eivät.

Kalisch lähestyi islamista luovuttuaan islamintutkimuksen Saarbrückenin koulukuntaa, johon kuuluvat mm. Karl-Heinz Ohlig, Gerd R. Puin ja Christoph Luxenberg, jotka kaikki ovat toimineet Saarlandin yliopistossa Saarbrückenissä. Koulukunnan edustajat pitävät Koraania alun perin kristillisenä tekstinä, jonka alkukieli oli syyroaramea arabiankielen sijasta. Muhammedia pidetään käännösvirheen perusteella syntyneenä hahmona, jota kristinuskon pohjalta kehittyvä uskonto tarvitsi omaksi profeetakseen. Koulukunta on osa historiallis-kriittistä islamintutkimusta ja edustaa sen radikaaleinta laitaa.

Lähteet

Viitteet 

 
Islamin tutkijat
Toksinen maskuliinisuus

Toksinen maskuliinisuus tarkoittaa maskuliinisinä pidettyjä piirteitä, jotka ovat miehille ja heidän lähipiirilleen haitallisia. 

Termiä käytetään yleensä kuvaamaan kapeita, perinteisiä tai stereotypisiä maskuliisiä normeja, jotka muotoilevat poikien ja miesten elämää. Vaikka maskuliinisuus voi olla vahingollista, toksisella maskuliinisellä ei tarkoiteta kaiken maskuliinisuuden olevan sellaista. 

Termiä käytti ensimmäisen kerran psykologi Shepherd Bliss, joka halusi näin erottaa miesten negatiiviset ja positiiviset piirteet.

Vaikutukset 
Sosiokulttuurillisten toksisen maskuliinisten käyttäytymistapojen on tutkittu lisäävän antisosiaalista käytöstä sekä miehillä että naisilla. Toksiseen maskuliinisuuteen kuuluva tunteiden ilmaisun rajaaminen voi aiheuttaa miehille aleksitymiaa.

Katso myös 
 Machismo

Lähteet 

Feminismi
Itävallan arkkiherttuakunta

Itävallan arkkiherttuakunta () oli merkittävä valtio Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa sekä Habsburgien monarkian keskus, joka oli olemassa vuosina 1453–1806. Arkkiherttuakunnan pääkaupunki oli Wien.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Euroopan entiset monarkiat
Itävallan entiset valtiot ja valtiomuodostelmat
Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan osat
Sisältövaroitus

Sisältövaroitus (lyh. SV, , lyh. TW) on etukäteen annettu ilmoitus sisällöstä, joka voi aiheuttaa joillekin vastaanottajille epämiellyttäviä tuntemuksia tai ahdistusta. Sisältövaroituksen tarkoituksena on vähentää kokemuksen aiheuttamaa ahdistusta tai antaa mahdollisuus välttää ahdistava tilanne kokonaan. Ikärajoituksista poiketen sisältövaroitukset on yleensä suunnattu psyykkisen trauman kokeneille henkilöille.
Sittemmin sisältövaroituksia on alettu käyttää laajemminkin erityisesti sosiaalisessa mediassa ja myös etenkin Yhdysvalloissa joissakin yliopistoissa, mikä on herättänyt laajaa kritiikkiä.

Sisältövaroitukset luotiin terapeutti Claire Jonesin mukaan feministien blogeissa, joilla keskusteltiin naisiin kohdistuvasta väkivallasta.
Trigger warning perustuu käsitykseen että tietyt sanat voivat laukaista PTSD-oireita (trauma trigger) esim. raiskauksen tai väkivallan kärsineille.

Vuonna 2019 julkaistussa meta-analyysissä (Sanson ym.) sisältövaroituksilla ei havaittu tilastollisesti merkitsevää hyötyä: ne eivät vähennä eivätkä lisää kokemuksen ahdistavuutta. Tämä päti sekä niihin koehenkilöihin, joilla oli traumaattinen menneisyys, että niihin, joilla ei ollut traumaattisia kokemuksia. Vuonna 2020 julkaistussa tutkimuksessa (Jones ym.) päädyttiin samaan lopputulokseen: ”sisältövaroituksista ei ole hyötyä trauman kokeneille henkilöille”.

Vaikka suomeksi käytetään samaa termiä, feminismissä sisältövaroitukset käsitetään eri asiaksi kuin äänilevyissä, peleissä yms. käytetyt sisältövaroitukset (, lyh. CV), esim. RIAA:n Parental Advisory, jolla varoitetaan sanoitusten lapsille mahdollisesti sopimattomasta sisällöstä, kuten kiroilusta tai seksuaalisista viittauksista.

Katso myös 

 Turvallinen tila

Lähteet 

Poliittiset käsitteet
Feministinen teoria
Rovaniemen I hautausmaa

I hautausmaa eli ensimmäinen hautausmaa on Rovaniemen seurakunnan vanhin virallinen hautausmaa, joka sijaitsee Rovaniemen keskustassa Sairaalanniemellä nykyistä pääkirkkoa vastapäätä.

Hautausmaa perustettiin vuonna 1632 valmistuneen kirkon ympärille ja oli käytössä vuoteen 1837 asti. Hautausmaalle arvioidaan haudatun yli 3 000 vainajaa.

Hautausmaan vanhin muistomerkki on Esaias Fellmanin ja hänen vaimonsa muistomerkki 1800-luvun alusta. Hautausmaalla sijaitsee myös Evert Porilan suunnittelema vuoden 1918 Vapaussodan sankaripatsas. Kyseinen muistomerkki paljastettiin vuonna 1921. Patsaan jalustassa on 22 vainajan nimet ja teksti: "Tietä raivasitte isänmaan vapauteen, siitä kiitoksemme teille".

Vuonna 1955 paljastettiin vanhojen kirkkojen muistopatsas. Ensimmäinen kirkko on ollut paikalla 1632–1688 ja toinen 1688–1817. Kellotornin muistokivessä on teksti: "Täsä oli Rovaniemen ensimmäinen v. 1689 rakennettu vasittu kellotapuli. Sen sijalle pystytethin v. 1765 uusi, joka tuhothin sovasa v. 1944."

Vuonna 1955 ensimmäisellä hautausmaalla paljastettiin myös muistokivi, joka pystytettiin menneiden sukupolvien muistoksi.

Muistomerkit hautausmaalla

Lähteet

Aiheesta muualla 

 
 Rovaniemen historiaa hetan-jussa.com

Rovaniemen hautausmaat
Wii Play: Motion

Wii Play Motion on Nintendon julkaisema minipelien kokoelma, joka on julkaistu Wii-konsolille. Se julkaistiin Pohjois-Amerikassa 13. kesäkuuta 2011 ja Euroopassa 24. kesäkuuta 2011 sekä Australiassa 30. kesäkuuta 2011.
Wii Play Motion on jatkoa vuoden 2006 Wii Playlle ja kuuluu Wii-pelisarjaan.

Toisin kuin alkuperäisessä Wii Playssä, jonka Nintendo kehitti kokonaan, Wii Play Motionin pelit on kehittänyt useat eri kehittäjät. Kehittäjiin kuuluvat muun muassa Prope, Vanpool ja Skip Ltd..

Pelaaminen 
Edeltäjänsä Wii Playn tavoin Wii Play Motion on minipelikokoelma, jossa pelataan Mii-hahmojen kanssa. Kaikki minipelit edellyttävät Wii MotionPlus -lisävarusteen tai Wii Remote Plus -ohjaimen käyttöä, mikä mahdollistaa Wii Remote -kaukosäätimen liikkeen havaitsemisen tarkemmin. Kaikki kaksitoista minipeliä on pelattavissa sekä yksin- että moninpeleissä. Toisin kuin edeltäjäänsä, Wii Play Motionia voi pelata useammalla kuin kahdella pelaajalla kerrallaan.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Pelin virallinen sivusto

Vuoden 2011 videopelit
Play: Motion
Mestarietsivä Peppunen

Mestarietsivä Peppunen on Nemon kustantama japanilainen kirjasarja, jonka on tehnyt ryhmä, joka käyttää taiteilijanimeä Troll. Ryhmään kuuluu kirjailija Yoko Tanaka (s.1976) ja kuvittaja Masahide Fukasawa (s. 1981)

Suomennetut teokset 
 Mestarietsivä Peppunen (2018)
 Mestarietsivä Peppunen : kuuttoman yön jättiläinen (2019)
 Mestarietsivä Peppunen : voittamaton rosvojoukko (2020)
 Mestarietsivä Peppunen : mestarivaras ja mestarietsivä (2020)
 Mestarietsivä Peppunen : etsivätoimisto vaarassa (2021)
 Mestarietsivä Peppunen : hylätyn hotellin mysteeri (2021)

Lähteet 
 Iltalehti
 Mestarietsivä Peppunen -kirjat kunnarilukudiplomi.fi

Viitteet

Lastenkirjasarjat
Japanilaiset kirjat
Aatu Itkonen

Aatu Itkonen (s. 2001) on suomalainen taikuri, juontaja, puhuja, sekä malli. Hän on kotoisin Kouvolasta, mutta asuu Tampereella. Itkonen tunnetaan parhaiten osallistumisestaan Talent Suomen seitsemännelle tuotantokaudelle yhdessä mentalisti Jari Hynysen kanssa. He kuitenkin putosivat ohjelmasta toisessa semifinaalissa.

Itkonen on myös ollut juontamassa useita televisio-ohjelmia. Hän aloitti taikurin uransa jo 13-vuotiaana lapsuuden kotikaupungissaan Kouvolassa.

Lähteet 

Suomalaiset taikurit
Suomalaiset juontajat
Suomalaiset mallit
Vuonna 2001 syntyneet
Elävät henkilöt
Pappilanniemi (Hattula)

Pappilanniemi on alue Hattulassa. Pappilanniemessä ei ole kouluja eikä paljoa muitakaan palveluja.

Hattula
Brett Leason

Brett Leason (s. 30. huhtikuuta 1999 Calgary Alberta Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija. Leason edustaa NHL-seura Washington Capitalsin organisaatiota. Capitals varasi Leasonin toisella kierroksella 56. varausvuorolla vuoden 2019 varaustilaisuudessa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja hän laukoo oikealta. Leason on pelannut urallaan 20 NHL-runkosarjaottelua. Näissä hän on tehnyt kaksi maalia ja kaksi syöttöä eli neljä tehopistettä. Tilastot päivitetty 13. joulukuuta 2021.

Lähteet 

Kanadalaiset jääkiekkoilijat
Washington Capitalsin pelaajat
Washington Capitalsin varaamat pelaajat
Vuonna 1999 syntyneet
Elävät henkilöt
Inger Støjberg

Inger Beinov Støjberg (s. 16. maaliskuuta 1973 Hjerk) on tanskalainen poliitikko ja perustamansa Tanskademokraattien puheenjohtaja. Hän kuului aiemmin Venstre-puolueeseen ja oli vuosina 2021–2022 sitoutumaton. Hän toimi tasa-arvoministerinä 2009–2010, työministerinä 2010–2011 ja maahanmuuttoministerinä 2015–2019, joista vuosina 2015–2016 myös asuntoministerinä. Vuosina 2019–2020 hän oli puolueensa varapuheenjohtaja. Hän istui kansankäräjillä vuosina 2001–2021.

Støjberg suoritti maisterin tutkinnon (MBA) Aalborgin yliopistossa 2013.

Kansankäräjät äänesti 2. helmikuuta 2021 äänin 141-30 (enemmistön saamiseksi tarvitaan 90 ääntä) sen puolesta, että Støjbergiä vastaan aloitettaisiin virkasyyteoikeudenkäynti Tanskan virkasyytetuomioistuimessa.Joulukuussa 2021 Støjberg tuomittiin virkamiestuomioistuimessa 60 päivän ehdottomaan vankeuteen laittomasta väärinkäytöksestä ja hallinnollisesta epäkohdasta ministerivastuulain ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen (8 artikla) nojalla.

Syynä oli Støjbergin maahanmuuttoministerinä vuonna 2016 antama määräys erottaa turvapaikanhakijapariskunnat toisistaan, mikäli toinen osapuoli oli alaikäinen. Støjbergin mukaan toiminnan tarkoituksena oli estää lapsiavioliittoja. Tuomion seurauksena Støjberg erotettiin parlamentista.

Lähteet

Aiheesta muualla

Tanskalaiset poliitikot
Tanskan ministerit
Tanskan työministerit
Tanskalaisten puolueiden puheenjohtajat
Vuonna 1973 syntyneet
Elävät henkilöt
Agathe

Agathe (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Galliassa nykyisen Ranskan alueella. Se on kehittynyt nykyiseksi Agden kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.

Agathe oli alun perin kreikkalainen siirtokunta ja kauppa-asema. Myöhemmin se kehittyi tavalliseksi roomalaiseksi kaupungiksi.

Maantiede 

Agathe sijaitsi nykyisin nimellä Hérault tunnetun joen suistossa. Joen suussa sijaitsevana paikka sopi hyvin kaupankäyntiin Gallian sisäosiin päin. Kaupunki oli rakennettu kukkulalle, joka on myöhemmän keskiaikaisen ja nykyisen kaupungin korkein kohta.

Agathe oli lähistönsä ainoa kreikkalaiskaupunki. Kauempana siitä itään sijaitsi Massalia ja etelään Iberian puolella Rhode ja Emporion. Roomalaisella kaudella Agathesta länteen sijaitsivat Baeterrae ja Narbo Martius. Muutamia kilometriä Agathesta sisämaahan sijaitsi paikkallisen heimon oppidum nimeltä Bessan.

Historia 

Agathe oli Massalian perustama kauppa-asema, joka perustettiin arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. jo pian sen jälkeen, kun fokaialaiset olivat perustaneet Massalia itsensä. Kaupankäynnin lisäksi sen tehtäviin kuului rannikon suojaaminen paikallisia barbaariheimoja vastaan.

Myöhäisantiikin aikana 400-luvulla jaa. Agathesta tui piispanistuin. Kaupungissa järjestettiin kirkolliskokous vuonna 506.

Rakennukset ja löydökset 

Agathen kaupunki on ollut linnoitettu, ja sen muurien ympäröimän alueen koko on ollut kreikkalaisella ajalla noin 200 × 200 metriä. Roomalaisaikainen kaupunki ei vaikuta olleen tätä suurempi.

Suurin osa kaupunkiin liittyvistä arkeologisista löydöistä on tehty varsinaisen kaupungin ulkopuolelta joen rannalta ja merestä. Niihin lukeutuu muun muassa kaupankäynnistä todistavia amforoita ja muuta keramiikkaa. Varhaiselta kristilliseltä kaudelta on löydetty kahden muurien ulkopuolelle rakennetun basilikakirkon rauniot.

Lähteet 

Antiikin Kreikan kaupungit Ranskassa
Athenopolis

Athenopolis () oli antiikin aikainen kaupunki Galliassa nykyisen Ranskan alueella. Se sijoitetaan nykyisen Saint-Tropezin kaupungin paikalle.

Athenopolis sijaitsi Gallia Narbonensiksen rannikolla. Antiikin lähteistä ei saa selvää kuvaa kaupungin sijainnista. Se sijoitetaan jonnekin Olbian ja Forum Juliin välille, ja nykyisin sijaintipaikaksi arvellaan Saint-Tropezia.

Myöskään Athenopoliin historiasta ei tiedetä antiikin lähteistä juuri mitään. Kaupunki oli Massalian alaisuudessa. Stefanos Byzantionlainen mainitsee liguurien Athenai-nimisen kaupungin, joka voi olla sama paikka. Varro taas mainitsee athenaiopolitait (Athenaeopolitae), mikä viitannee etnonyyminä tämän saman kaupungin asukkaisiin.

Lähteet 

Antiikin Kreikan kaupungit Ranskassa
Olbia (Gallia)

Olbia () oli antiikin aikainen kaupunki Galliassa nykyisen Ranskan alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Hyèresin kaupunkia.

Olbia oli alun perin kreikkalainen siirtokunta. Myöhemmin se kehittyi tavalliseksi roomalaiseksi kaupungiksi.

Maantiede 

Olbia sijaitsi Gallian etelärannikolla eli Välimeren rannalla noin 65 kilometriä itään Massaliasta. Kaupungin paikka oli pitkään tuntematon, koska se ei selviä tarkasti antiikin kirjallisista lähteistä. Pomponius Mela sijoitti sen kyllä oikein Massalian ja Forum Juliin välille, tai tarkemmin luettelemalla seudun rannikon kaupungit seuraavasti (idästä länteen): Forum Julii, Athenopolis, Olbia, Tauroeis, Kitharista ja Massalia. Strabon taas luetteli paikkoja lännestä itään seuraavasti: Massalia, Tauroention (Tauroeis), Olbia, Antipolis ja Nikaia. Klaudios Ptolemaios sijoitti Olbian Kitharistes-niemen ja Argenteus-joen suun välille.

Olbian paikka oli alun perin liguurien alueetta. Kaupungin hallussa olleen maanviljelysmaan kooksi on arvioitu noin 305 hehtaaria.

Historia 

Olbia oli Massalian perustama siirtokunta ja linnoitus (epiteikhisma). Se perustettiin klassisen ja hellenistisen kauden taitteessa noin vuonna 340–330 eaa. (tai 330–300 eaa.) rannikon suojaamiseksi liguureilta ja muilta barbaareilta.

Kaupungin koon perusteella sen asukasluvuksi on arvioitu suurimmillaankin noin  henkeä, toisin sanoen noin 200–240 asekuntoista miespuolista kansalaista. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Olbiopolitēs () ja Olbianos ().

Roomalaiset oletettavasti valtasivat Olbian Massalian piirityksen yhteydessä vuonna 49 eaa. Löydösten perusteella kaupunki vaikuttaa tuhoutuneen näihin aikoihin. Myöhemmin kaupungin alueesta tuli osa laajempaa asutusta, jonka on ehdotettu olleen Plinius vanhemman ja muiden antiikin lähteiden mainitsema Pomponia. Tätä ei kuitenkaan ole voitu varmistaa. Kaupungin paikka on säilynyt asuttuna ainakin varhaiselle kristilliselle kaudelle. Keskiajalla 1100–1400-luvuilla paikalla oli Saint-Pierre de l'Almanarren luostari.

Rakennukset ja löydökset 

Olbian paikka on tunnistettu omistuspiirtokirjoituksesta, jossa mainitaan Genius Viciniae Castellanae Olbiensium. Kaupunki oli ympäröity suurista kivistä tehdyllä muurilla. Se korvattiin tai sitä laajennettiin 100-luvulla eaa. Muurissa oli neliönmuotoisia torneja sekä portteja, joista idänpuoleinen pääportti johti satamaan. Muurit sulkivat sisäänsä neliönmuotoisen alueen, jossa jokaisen sivun pituus oli noin 165 metriä.

Muurien sisäpuolella oli ruutuasemakaava. Kaupungin neliön halkaisi neljään yhtä suureen osaan kaksi pääkatua, joista itä-länsisuuntaisen pääkadun leveys oli viisi metriä ja pohjois-eteläsuuntaisen pääkadun leveys neljä metriä. Muut poikkikadut jakoivat kaupungin alueen 11 metriä leveisiin kortteleihin, joita oli 9 × 4 eli 36. Kaupungin rakennuksia on sekä hellenistiseltä että roomalaiselta kaudelta. Alueen pohjoisosasta on löydetty 5 × 5 metrin kokoinen pyhäkkö, joka oli omistettu ainakin Afroditelle. Muihin löytöihin lukeutuu roomalaisia kylpylöitä sekä satamarakennelmia. Roomalaisella kaudella kaupunki laajeni muurien ulkopuolelle.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Antiikin Kreikan kaupungit Ranskassa
Xinjiangin yliopisto

Xinjiangin yliopisto (, , , lyhennys XJU) on Kiinan Xinjiangin uiguurien autonomisen alueen pääkaupungissa Ürümqissa toimiva yliopisto, joka on perustettu vuonna 1924.  Yliopistossa opiskelee erään lähteen mukaan runsas 8 000 opiskelijaa.

Xinjiangin yliopisto kuuluu maan kärkiyliopistojen kehittämisohjelman Double First Class -ohjelman piiriin, ja oli mukana tätä edeltäneessä Kiinan yliopistojen kehitysohjelmassa (Projekti 211). 

Luonnontieteitä korostava ARWU-yliopistoranking (”Shanghain lista”) luokitteli Xinjiangin yliopiston vuonna 2021 Kiinan yliopistojen rankinglistansa sijalle 129. ARWU:n alakohtaisessa arvioinnissa yliopisto menestyi parhaiten kemian tekniikan (chemical engineering) alalla. QS Top Universities sijoitti yliopiston Aasian yliopistojen luettelonsa sijaluokkaan 501-550 (2022).

Xinjiangin yliopiston opettajat ja opiskelijat uiguurivainon kohteena 
Kiinan viranomaiset ovat toimineet useiden vuosien ajan Xinjiangin uiguurien autonomisella aluella uiguurikulttuurin tyrehdyttämiseksi ja edistäneet jopa uiguurien kansanmurhaksi luonnehdittuja tapahtumia. Viranomaiset ovat vanginneet tai järjestäneet älymystöön kuuluvien "katoamisia"; ja siten estäneet lukuisien uiguuriälymystöön kuuluvien vaikuttajien normaalin elämän. Myös kymmenet Xinjiangin autonomisen alueen ainoan yleisyliopiston eli Xinjiangin yliopiston opettajat ja opiskelijat ovat joutuneet uiguurien vainon kohteeksi. Kesällä 2019 uutisoitiin ainakin 23 yliopisto-opettajan "internoimisesta" vankileireille vuoden 2016 jälkeen. Osa kadonneista oli kuollut pidätysten tai vankeuden aikana tai pian sellaisen jälkeen. Kadonneisiin kuuluvat esimerkiksi runoilija ja folkloristiikan opettaja Rahile Dawut (katosi 2017), yliopiston professori ja aiempin rehtori (presidentti) Tashpolat Teyip (pidätettiin ja erotettiin 2017), professori Abdukerim Rahman sekä uiguurikirjallisuuden professori Gheyratjan Osman (katosi 2018). Joidenkin tammikuun 2019 lähteiden mukaan yliopiston rehtorina toiminut professori Tashpolat Teyip olisi tuomittu salaisessa oikeudenkäynnissä kuolemaan pian 2017 pidätyksensä jälkeen.

Lähteet

Aiheesta muualla
List of Uyghur intellectuals imprisoned in China from 2016 to the present  (Last up-dated by Abduweli Ayup on October 20, 2021)   (uyghurhjelp.org)

Kiinan yliopistot
Ürümqi
Rákóczi

Rákóczi oli kuuluisa, 1700-luvulla sammunut unkarilainen aatelissuku, jonka jäsenistä muutamat olivat Transilvanian ruhtinaita. Sukuun kuuluivat mm:

Zsigmond Rákóczi (k. 1608), Transilvanian ruhtinas
György I Rákóczi (1591-1648), edellisen poika, Transilvanian ruhtinas
György II Rákóczi (1621-1660), edellisen poika, Transilvanian ruhtinas
Ferenc I Rákóczi (1645–1676), edellisen poika, unkarilainen aatelismies ja kapinanjohtaja
Ferenc II Rákóczi (1676-1735), edellisen poika, Transilvanian ruhtinas

Viitteet

Transilvanian historia
Unkarilaiset suvut
Hallitsijasuvut
Baulapuut

Baulapuut (Mimusops) on sapotillakasvien (Sapotaceae) heimoon kuuluva kasvisuku, johon kuuluu noin 45 lajia.

Baulapuut kasvavat luonnossa Saharan eteläpuoleisessa Afrikassa, Arabian niemimaalla, Intian niemimaalla, Kaakkois-Aasiassa, Pohjois-Australiassa, Malaijien saaristossa sekä useammilla muilla Intian valtameren ja Oseanian saarilla.

Lajeja 
 Mimusops balata
 Mimusops caffra – dyynibaulapuu
 Mimusops comorensis
 Mimusops coriacea
 Mimusops dodensis
 Mimusops elengi – intianbaulapuu
 Mimusops giorgii
 Mimusops obtusifolia
 Mimusops penduliflora
 Mimusops riparia
 Mimusops sechellarum
 Mimusops zeycheri

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Mimusops 
 Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Mimusops 

Sapotillakasvit
Irina Rimes

Irina Rimes (tunnetaan myös nimillä Irina Remesh ja Irra, s. 22. elokuuta 1991 Izvoare, Moldova) on moldovalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän nousi suuren yleisön tietoon vuonna 2016 kun hänen debyyttisinglensä "Visele" oli parhaimmillaan Romanian radioiden soitetuin musiikkikappale. Sen lisäksi hän voitti kappaleella "Radio România Music Awardin" vuonna 2017 kategoriassa "Vuoden paras debyytti". Rimes on tehnyt uransa aikana yhteistyötä muun muassa Innan, Ralukan, Andran, Alina Eremian, Nicoleta Nucăn ja Antonian kanssa.

"Rimes" asuu ja käy töissä Romanian Bukarestissa ja hän on Valentina sekä Fiodor Rîmeșin ensimmäinen lapsi, jonka lisäksi hänellä on pikkuveli nimeltään Vitali. Rimes on maininnut kiinnostuneensa musiikkikappaleiden sanoittamisesta ja säveltämisestä jo esikouluiässä.

Vuonna 2019 Rimes valittiin ääninäyttelemään Warner Bros Animationin elokuvan The Lego Movie 2 hahmon Whatevra Wanabi romanialaista ääntä.

Diskografia

Albumit

 Despreel (20. lokakuuta 2017)
 Cosmos (3. joulukuuta 2018)
 Pastila (29. toukokuuta 2020)

Singlet

Pääartistina

 Visele (2016)
 Ce s-a întâmplat cu noi (2017)
 My Favourite Man (2017)
 Bolnavi amândoi (2017)
 Beau (2018)
 În locul meu (2018)
 Cel mai bun prieten (2018)
 Cel mai bun DJ (mukana The Motans) (2018)
 Nu știi tu să fii bărbat (2018)
 In palme (2019)
 3 Inimi (mukana Carla’s Dreams) (2020)
 Your Love (mukana Cris Cab) (2020)
 N-avem timp (2021)
 Навсегда (mukana Jah Khalib) / Pentru totdeauna (mukana Grasu XXL) (2021)

Promosinglet

 Iubirea noastră mută (2016)
 Da' ce tu (2016)
 Haina ta (2016)
 Bandana (mukana Killa Fonic) (2017)
 Cosmos (2017)
 Octombrie Roșu (2017)
 Eroii pieselor noastre (2017)
 Dans (2019)
 24:00 (2019)
 Ce se intampla, doctore? (2019)
 Nicaieri (2019)
 Dorule (2019)
 Baiatul Meu Frumos (2020)
 Sarea de pe rana (2020)
 Perfectul Imperfect (2020)

Vierailevana artistina

 I Loved You (DJ Sava, mukana Irina Rimes) (2016)
 Cupidon (Guess Who, mukana Irina Rimes) (2017)
 Piesa noastră (Killa Fonic, mukana Irina Rimes) (2017)
 Stai lângă mine (Vunk, mukana Irina Rimes) (2017)
 POEM (The Motans, mukana Irina Rimes) (2019)
 Schhh (Mahmut Orhan, mukana Irina Rimes) (2019)
 Hero (Mahmut Orhan, mukana Irina Rimes) (2019)
 Nu Vreau (Mahmut Orhan, mukana Irina Rimes) (2020)

Lähteet

Vuonna 1991 syntyneet
Elävät henkilöt
Moldovalaiset laulajat
Mahmut Orhan

Mahmut Orhan (s. 11. tammikuuta 1993 Bursa, Turkki) on turkkilainen DJ-tuottaja. Hän nousi suuren yleisön tietoon vuonna 2015 julkaistuaan instrumentaalisen kappaleen "Age of Emotions". Vuotta myöhemmin hän julkaisi turkkilaisen laulaja-lauluntekijän Sena Şenerin kanssa kappaleen "Feel", joka pääsi singlelistoille muun muassa Kreikassa, Puolassa, Romaniassa ja Saksassa.

"Orhan" aloitti musiikkiuransa jo 15-vuotiaana kotikaupungissaan Bursassa ja vuonna 2011 hän muutti Istanbuliin työskennelläkseen "Bebekin" yöklubilla. Orhan on myös esiintynyt muutamissa maailman johtavista elektronisen musiikin festivaaleista kuten Exit Festivalilla Serbiassa sekä Untold Festivalilla Romaniassa.

Diskografia

EP-levyt

 Undesirable Life (17. marraskuuta 2011)

Singlet

 Feel (2016)
 Game of Thrones (2017)
 Save Me (mukana Eneli) (2017)
 6 Days (Colonel Bagshotin kanssa) (2018)
 Schhh (mukana Irina Rimes) (2019)
 6 Feet (Thomas Newsonin kanssa, mukana Jason Gaffner) (2019)
 Nu Vreau (mukana Irina Rimes) (2020)
 In Control (mukana Selin) (2020)
 Fly Above (Sena Şenerin kanssa) (2021)
 Lost (Giolì & Assian kanssa) (2021)

Lähteet

Vuonna 1993 syntyneet
Elävät henkilöt
Turkkilaiset muusikot
Alli Haapasalo

Alli Haapasalo (s. 1977 Kerava) on suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hänen elokuvansa Tytöt tytöt tytöt valittiin ensimmäisenä suomalaisena pitkänä näytelmäelokuvana Sundancen elokuvajuhlille kansainväliseen kilpailuun sekä Berliinin elokuvajuhlien Generation-kilpasarjaan. Elokuva kuvattiin koronapandemian aikana syksyllä 2021.

Ura 
Haapasalo valmistui elokuvaohjaajaksi New York Universityn Tisch School of the Artsista vuonna 2009. Kymmenen New York -vuoden aikana hän käsikirjoitti ja ohjasi useita elokuvia, joista 60-minuuttinen NYU:n lopputyöelokuva Kukkulan kuningas levisi festivaaleille Yhdysvalloissa ja Euroopassa ja oli vuonna 2012 ehdokkaana Prix Europa -palkinnon saajaksi. Ennen elokuvaopintoja New Yorkissa Haapasalo valmistui Aalto-yliopiston (silloinen Taideteollinen korkeakoulu) elokuvataiteen ja lavastustaiteen laitokselta 2004.

Haapasalon esikoispitkä Syysprinssi sai ensi-iltansa lokakuussa 2016 kiittävin kritiikein. Pian esikoispitkän jälkeen ilmestyi täyspitkä dokumenttielokuva Postilokero 347, joka kertoi Suomen pitkäikäisimmän lastenohjelman, Pikku Kakkosen tarinan. 

Vuonna 2019 ilmestyi Tuffi Filmsin tuottama ja Haapasalon ja kuuden muun ohjaaja-käsikirjoittajan kollektiivisesti ohjaama pitkä fiktio Tottumiskysymys,  joka sai Jussi-ehdokkuuden parhaan elokuvan, käsikirjoituksen, ohjauksen ja miessivuosan kategorioissa. Tottumiskysymys on palkittu muun muassa Durbanin elokuvafestivaaleilla parhaan elokuvan palkinnolla, sekä Suomessa Nordisk Film -palkinnolla. Samaan hankkeeseen kuulunut Haapasalon lyhytelokuva Pikku juttu oli myös Jussi-shortlistalla parhaan lyhytelokuvan kategoriassa.

Haapasalo oli toisena ohjaajana ohjaaja AJ Annilan parina vakoojasarja Nyrkin ensimmäisellä kaudella ja ohjasi jaksot 6–9. Kylmän sodan Helsinkiin sijoittuva sarja oli ehdolla neljän Kultainen Venla -palkinnon saajaksi, ja Annila ja Haapasalo olivat ehdolla Vuoden ohjaajiksi.

Pian koronapandemian alettua Haapasalo käsikirjoitti ja ohjasi pandemian alkuvaiheista kertovan lyhytelokuvan Älä tee väärin lyhytelokuvasarjaan Eristyksissä. Sarja oli Suomen ensimmäinen HBO-kanavalle tehty alkuperäissarja.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Suomalaiset elokuvaohjaajat
Qatarin Grand Prix

Qatarin Grand Prix on Qatarissa järjestettävä Formula 1 -sarjan osakilpailu. Kilpailu ajetaan Losail International Circuitilla.

Qatarin Grand Prix järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2021.

Voittajat

Sponsorit 
 2021: Ooredoo Qatar Grand Prix

Lähteet 
Qatar Grand Prix Formula1.com

Viitteet
The Wheel (televisiosarja)

Tietäjät tietää on tuleva suomalainen visailuohjelma, joka perustuu brittiläiseen The Wheel -formaattiin, jota juontaa ohjelman keksinyt Michael Mclntyre. Ohjelmassa on joka jaksossa kolme tavallista kilpailijaa, jotka valikoituvat sattumanvaraisesti kisaan, vastaavat monivalintakysymyksiin eri alojen Julkkiseksperttien (tai "Tietäjien") avulla. He auttavat kilpailijaa voittamaan jopa tuhansien eurojen voittopotin. Ohjelmaa aletaan esittää MTV3-kanavalla vuoden 2023 keväällä. Ohjelmaa juontaa Roope Salminen, jolle ohjelma on ensimmäinen televisiovisailu.

Ohjelman kulku
Joka jaksossa kolme mukaan hakenutta kilpailijaa pelaavat satunaisessa järjestyksessä, jonka pienempi studion alla oleva pyörä valitsee, seitsemän tunnetun Julkkistietäjän kanssa.

Ensimmäinen kierros
Omalla vuorollaan kilpailija valitsee, millä kategorialla hän haluaisi pelata, ja kenen kanssa ei ehdottomasti haluaisi pelata. Kilpailijan valitseman kategorian valinnut tietäjä on automaattisesti "kultainen", ja kilpailijan pois sulkema "punainen". Tämän jälkeen pyörä valitsee tietäjän, joka koettaa auttaa kilpailijaa kinkkisissä monivalintakysymyksissä. Tietäjien kategoriat voivat liittyä esimerkiksi viihteeseen, tieteeseen, taiteeseen, musiikkiin, historiaan, ruokaan, luontoon, muotiin, tai urheiluun. Mitä enemmän kilpailija tietää, sitä enemmän kerryttää rahaa pankkiin, jopa tuhansien eurojen edestä.

Pelistä voi pudota vastaamalla kysymyksiin väärin tai osumalla sen tietäjän kohdalle, jonka kilpailija sulki pois. Peliin voi myös päästä takaisin vaikka välittömästi edellisen putoamisen jälkeen.

Viimeinen kierros
Kun kaikki seitsemän kategoriaa on käyty läpi, se kilpailija, joka on kisaamassa sillä hetkellä, pääsee pelaamaan finaalipeliä. Finaalissa kilpailijalla ja tietäjällä on rajattu aika vastata viimeiseen kysymykseen. Jos vastaa siihen oikein, on voittanut jättipotin, joka voi olla parhaimmillaan jopa yli kymmenen tuhatta euroja, kun taas väärästä vastauksesta kilpailija putoaa pois.

Julkkistietäjät
Julkkistietäjinä ohjelmassa nähdään muiden muassa radiokasvo Jenni Poikelus, julkkispappi Kari Kanala, juontaja Veronica Verho, muusikko Eicca Toppinen, sekä näyttelijä Johanna Puhakka, joista jokainen tuo oman kategoriansa mukana ohjelmaan, joihin kilpailijoiden pitäisi vastata tietäjien ammattitaitoon luottaen.

Lähteet
Logan Rogerson

Logan Rogerson (s. 28. toukokuuta 1998) on uusiseelantilainen jalkapalloilija joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Hakaa.

Uusiseelantilaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1998 syntyneet
Elävät henkilöt