Hevoskastanja

Hevoskastanja eli balkaninhevoskastanja (Aesculus hippocastanum) on suuri puu, jota kasvaa luonnonvaraisena Balkanin vuoristoissa, Kreikassa, Albaniassa, Pohjois-Makedoniassa, Serbiassa ja Bulgariassa. Hevoskastanjaa käytetään koristepuuna laajasti lauhkealla vyöhykkeellä, ja sitä voidaan käyttää istutettuna koristepuuna hyvämaaperäisillä, aurinkoisilla ja avarilla paikoilla Suomen etelärannikolla. Hevoskastanjaa käytetään puistopuuna, mutta harvoin katupuuna, koska sen kuori vioittuu herkästi. Hevoskastanjan etuna on kirvattomuus esimerkiksi verrattuna puistolehmukseen, mutta hevoskastanjan siitepöly saattaa haitata allergisia henkilöitä. Suomessa hevoskastanjalla ei ole tuholaisia. Hevoskastanjan siemenet eivät ole syötäviä. Hevoskastanjan lehdet, kukat ja siemenet sisältävät myrkyllistä eskuliinia (C15H16O9) ja eskiinia (C55H86O24).

Kuvaus 

Balkaninhevoskastanja kasvaa noin 15 metriä korkeaksi ja avoimella paikalla sen latvuksesta voi tulla jopa kymmenen metriä leveä. Sen lehdet koostuvat 5–7 lehdykästä, joiden syysväri on keltainen. Kukinto on valkoinen, pystyasentoinen, terttumainen ja hedelmä piikkikuorinen. Kypsä hedelmä halkeaa ja sen sisältä pulpahtaa kiiltävä punaruskea siemen. Hedelmät eivät ole syötäviä. Parhaiten laji viihtyy tuoreessa, runsasravinteisessa, multavassa ja mielellään kalkkipitoisessa maassa.

Koristekasvikäyttö 
 
Hevoskastanja ei siedä kuumia kesiä, minkä vuoksi se menestyy Pohjois-Euroopassa ja etelämpänä vuoristoissa ja varjossa. Ruotsiin balkaninhevoskastanja tuotiin 1600-luvulla. Se kestää suolaa, mutta kuori vioittuu helposti. 

Hevoskastanja on erittäin yleinen puu Ukrainan pääkaupungin Kiovan keskustassa, minkä vuoksi on sanottu, ettei kaupungin läpi voi kävellä poistumatta hetkeksikään kastanjoiden varjoista.

Puutarhakasvina Suomessa 
Suomessa hevoskastanja menestyy parhaiten menestymisvyöhykkeillä I ja II, mahdollisesti myös vyöhykkeellä III. Taimet ovat talvenarkoja, mutta lajin talvenkestävyys paranee puun vanhetessa. Siemenet valmistuvat Etelä-Suomessa syksyllä, ja ne on kylvettävä syksyllä, sillä hevoskastanja tarvitsee kylmän kauden itääkseen. Ennen kylvöä siemenen pitää pysyä kosteana, joten sitä voi säilyttää vaikkapa kosteisiin talouspapereihin käärittynä viileässä paikassa, esimerkiksi ulkona. Hevoskastanja viihtyy parhaiten avaralla ja aurinkoisella paikalla, ja kasvaa lopulta tuuhealatvaiseksi puuksi. Sitä voidaan myös kasvattaa ruukussa, jolloin sekaan on hyvä sekoittaa väliainetta, kuten hiekkaa tai kevytsoraa. Pohjoisimmat havainnot Suomessa ovat Vaasan ympäristöstä ja Kyrönjoen alajuoksulta.

Muuta 

Hevoskastanja on yksi druidien puuhoroskooppiin kuuluvista 22 puulajista. Hevoskastanjoita käytetään myös luonnonväriaineina, joiden avulla saadaan keltaista ja ruskeaa väriainetta. 

Hevoskastanja on myös Nora Flemingin 2005 luoma puuvillakangaskuvio. Hevoskastanja-aiheinen kangas on ollut myös Marimekko-kankaana leningissä.

Lajikkeita 

Aesculus hippocastum 'Baumannii'

Lähteet

Aiheesta muualla 
Kassu - Kasvien suomenkieliset nimet: Balkaninhevoskastanja (Aesculus hippocastanum)
Arboretum Mustila: (Balkanin)hevoskastanja (Aesculus hippocastanum)
Den virtuella floran: Hästkastanj (Aesculus hippocastanum) 
ITIS: Aesculus hippocastanum 
United States Department of Agriculture (USDA): Aesculus hippocastanum 
Flora of China: Aesculus hippocastanum 
Mary C. McLellan: Horse Chestnut (Aesculus hippocastanum) (pdf) 
European Medicines Agency Evaluation of Medicines for Human Use: Assessment report on Aesculus hippocastanum, London, 16 July 2009 (pdf) 
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Aesculus hippocastanum 

Hevoskastanjat
Uhanalaiset kasvit
Seulonnan keskeiset artikkelit