joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Vilankulo

Vilankulo eli Vilanculos on kaupunki Inhambanen maakunnassa, Mosambikissa. Sen edustalla sijaitsee Bazaruton saaristo. Kaupungin ympäristöä palvelee Vilankulon lentoasema. Vilankulo on saavuttanut suosiota matkailukohteena; erityisesti eteläafrikkalaiset matkailijat ovat suosineet Vilankuloa.

Vilankulo sijaitsee subtrooppisessa ympäristössä, noin 700 kilometriä Maputosta pohjoiseen ja noin 500 kilometriä Beirasta etelään.

Lähteet 

Mosambikin kaupungit
Lubumbashin kansainvälinen lentoasema

Lubumbashin kansainvälinen lentoasema (IATA: FBM, ICAO: FZQA) on Lubumbashia palveleva kansainvälinen lentoasema Kongon demokraattisessa tasavallassa. Se avattiin vuonna 1958. Lentoasemasta on käytetty myös nimitystä Luanon lentoasema. Sen kiitotien pituus on 3 155 metriä.

Lähteet 

Kongon demokraattisen tasavallan lentoasemat
Digimon Ghost Game

Digimon Ghost Game on Toei Animationin luoma animaatiosarja ja yhdeksäs Digimon-animesarja. Sarjan tyylilajina on ensimmäistä kertaa kauhugenre. Sarjan esittäminen alkoi Fuji TV:llä 3. lokakuuta 2021. Sarjan esittäminen jouduttiin keskeyttämään hetkeksi 21 jakson jälkeen 6. maaliskuuta 2022 hakkerin murtauduttua Toei Animationin verkkosivuille. Sarjan esittäminen jatkui taas normaalisti 17. huhtikuuta 2022 lähtien.

Juoni
Lähitulevaisuudessa innovatiivisen teknologian ilmentämänä ihmisten maailmaan on ilmestynyt hologrammihaamuina tunnettuja digimon-olentoja, joita tavalliset ihmiset eivät kykene näkemään. Hazakuran akatemiassa opiskeleva 13-vuotias Hiro Amakonawa saa haltuunsa kadonneen isänsä jättämän salaperäisen laitteen Digivicen, jonka avulla kyseiset digimonit pystyvät materialisoitumaan näkyviksi. Hiro kohtaa digimonin nimeltä Gammamon, josta tulee hänen digimonkumppaninsa. Hiron lisäksi myös Cosmo Culture Schoolissa opiskeleva 13-vuotias Ruli Tsukiyono sekä Hiron asuntolan isännäksi päätynyt 14-vuotias opiskelijanero Kiyoshiro Higashimitarai kohtaavat omat digimonkumppaninsa Angoramonin ja Jellymonin. Yhdessä he sukeltavat syvemmälle digimonien maailmaan, jossa kyseiset olennot elävät ja kohtaavat useita muita ihmisten maailmaan ilmestyneita hologrammidigimoneja ja taistelevat heitä vastaan.

Ääninäyttelijät

Lähteet

Aiheesta muualla
Digimon Ghost Game Anime News Networkin tietosanakirjassa 

Digimon
Electropedia

Electropedia on kansainvälisen sähköalan standardointijärjestö IEC:n ylläpitämä palvelu, johon on koottu järjestön laatimien sanastojen sisältöä. Palvelu on maksuton eikä siihen vaadita rekisteröitymistä.

Electropedia sisältää IEC 60050 (kansainvälinen sähkötekninen sanasto) -standardisarjassa  julkaistujen termien määritelmät ja nimet. Suomessa sähkö- ja elektroniikka-alan standardointijärjestö SESKO:n terminologiakomitea SK 1 osallistuu IEC:n komitean TC 1 Terminology toimintaan sekä Electropedian kehittämiseen. Electropedian yli 20 000 termistä on suomennettu noin 10 000.

Lähteet

Tietokannat
Sanakirjat
Terminologia
Sähkötekniikka
Tarja Knuuttila

Tarja Tellervo Knuuttila on suomalainen tieteenfilosofi, joka toimii filosofian professorina Wienin yliopistossa vuodesta 2018. Hän tutkii erityisesti tieteellistä mallintamista, representaatiota ja tieteidenvälisyyttä. Viime vuosina Knuuttila on keskittynyt synteettisen biologian tieteenfilosofiaan.

Knuuttila valmistui maisteriksi taloustieteestä Helsingin yliopistosta vuonna 1985 ja filosofiasta 2001. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2005 aiheella ”Models as Epistemic Artefacts: Towards a Non-Representationalist Account of Scientific Representation”.

Vuosina 2003–2014 Knuuttila toimi erilaisissa tutkimus- ja opetustehtävissä Helsingin yliopistossa. Lukuvuoden 2009–2010 hän oli vierailevana tutkijana California Institute of Technologyssä ja vuosina 2013–2018 hän toimi apulaisprofessorina (associate professor) Etelä-Carolinan yliopistossa.

Euroopan tiedeneuvosto myönsi Knuuttilalle arvostetun viisivuotisen Consolidator Grant -tutkimusrahoituksen vuonna 2018. Hänet kutsuttiin Academia Europæan jäseneksi vuonna 2021.

Kirjallisuutta
 Models as Epistemic Artefacts: Towards a Non-Representationalist Account of Scientific Representation Knuuttilan väitöskirja. Helsingin yliopisto 2005.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Tarja Knuuttila Wienin yliopiston sivuilla

Suomalaiset filosofit
Syntymävuosi puuttuu
Elävät henkilöt
Onni Mäkelä

Onni Alarik Mäkelä (12. toukokuuta 1916 Jyväskylä – 28. marraskuuta 1978 Kuopio) oli suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.

Mäkelän vanhemmat olivat maanviljelijä Oskar Mäkelä ja Helmi Amanda Andstén ja puolisot vuodesta 1945 Raili Vappu Marjatta Aho ja vuodesta 1972 Kaija Anneli Nykänen. Mäkelä kävi oppikoulun ja valmistui sähköinsinööriksi Tampereen teknillisestä opistosta 1942. Hän oli jo opiskeluaikana työskennellyt useissa eri sähkölaitoksissa ja osallistui sekä  talvisotaan että jatkosotaan. Mäkelä oli 1944–1945 Viipurin maalaiskunnassa toimineen Viipurin ympäristön Sähkö -yhtiön toimitusjohtaja ja siirtyi sitten oululaisen sähköasennus- ja sähköalan vähittäiskauppayhtiö Pohjolan Sähkön  tekniseksi johtajaksi. Jo 1946 hänestä tuli kuitenkin Oulaisiin pääkonttorinsa sijoittaneen alueellisen Revon Sähkö -yhtiön toimitusjohtaja. Mäkelä oli myös Oulaisten kunnanvaltuuston jäsen 1951–1952. 

Revon Sähkön hallintoneuvosto vapautti Mäkelän yhtiön toimitusjohtajan tehtävästä helmikuussa 1952 ja hänen seuraajakseen tuli Sakari Sihvola. Mäkelä kutsuttiin kuitenkin samana vuonna Pohjois-Karjalan Sähkön toimitusjohtajaksi. Hän oli myös Puhoksen Voima -yhtiön toimitusjohtaja 1959–1978. Mäkelä paitsi rakennutti ja kehitti alueellista sähköverkkoa Pohjois-Karjalaan, myös hankki ja rakennutti sähkön tuotantoon vesivoimaloita sekä pyrki edistämään sähkön käyttöä kotitalouksissa. Yhtiö oli Suomessa edelläkävijä turpeen hyödyntämisessä energiantuotannossa jo 1950-luvulla ja kehitti kaukolämmön tuotantoa ja jakelua 1970-luvulla. Teollisuusneuvoksen arvonimen  1976 saanut Mäkelä jäi eläkkeelle syyskuussa 1978, mutta menehtyi jo saman vuoden marraskuussa.

Lähteet

Suomalaiset insinöörit
Suomalaiset yritysjohtajat
Vuonna 1916 syntyneet
Vuonna 1978 kuolleet
Tsoun kieli

Tsoun kieli (omakielinen nimi: cou) on Taiwanissa puhuttava kieli, joka kuuluu austroneesialaisten kielten alaryhmään, tsoukieliin. Sen lähimpiä sukulaiskieliä ovat saarao ja kanakanabu. Nämä kolme ovat kieliryhmän ainoat tunnetut kielet. Saaraosta ja kanakanabusta voidaan myös toisinaan käyttää nimitystä "etelätsou" ja ne saatetaan niputtaa yhteen yhdeksi kieleksi. Tsoun katsotaan olevan uhanalainen. Tsou jaetaan viiteen päämurteeseen. Murteiden väliset erot eivät kuitenkaan ole yhtä suuria kuin muissa paikallisissa austronesialaisissa kielissä (esim. seediq, atayal tai amis). Tsoun murteista tapangu ja tfuea ovat kaikkein puhutuinpia, kun taas muilla murteilla ei juurikaan ole enää puhujia.

Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Uusi testamentti on käännetty tsouksi vuonna 2014.

Tsouta on tutkittu toisen maailmansodan jälkeen melko aktiivisesti. Yksi tunnetuimmista tutkijoista on Dong Tonghe (1911–1963).

Puhujamäärä ja asema 
Kielellä on arviolta noin tuhat puhujaa. Nuoret oppivat kielen perusteet, mutta kielitaito jää vanhempaa ikäpolvea, joka puhuu tsouta äidinkielenään, selkeästi heikommaksi. Koulujen opetuskieli on mandariinikiina. Puhujakunta rajoittuu maantieteellisesti lähinnä Alishan-vuoriston rinteille, Chiayin piirikunnan alueella.

Tsou-kansaan kuuluvista nuorista nykyään vain noin 10 % puhuu kieltä. Elvytystoimia on kuitenkin aloitettu, ja niihin kuuluvat mm. tsoun opettaminen kouluissa sekä sanakirjan kokoaminen. Yhtenä tavoitteena on ollut kannustaa nuoria palaamaan isoista kaupungeista tsou-kansan kotiseuduille.

Vuonna 2017 Taiwanin parlamentti sääti lain, jonka nojalla kaikki Taiwanin alkuperäiskansojen kielet, tsou mukaan lukien, nostetaan maan kansallisiksi kieleksi. Lain nojalla valtio tukee kielten säilymistä ja edistää niiden käyttöä. Esimerkiksi tsou-kansan asuttamilla alueilla viranomaisia ohjeistetaan kääntämään asiakirjoja ja ohjeistuksiaan tsouksi.

Tsoun, yhdessä muiden tsoukielten kanssa, on arveltu olevan yksi varhaisimmista edelleen puhuttavista austroneesialaisista kielistä, jota on todennäköisesti puhuttu saarella ennen kuin austronesialaiset lähtivät levittäytymään Tyynenmeren saarille noin 4000 vuotta sitten.

Fonologia

Konsonantit 

Lähde:

Vokaalit 

Lähde:

Kielioppi ja sanasto 
Yksi tsoun silmiinpistävä piirre on se, että kielessä tehdään ero näkyvän ja näkymättömän välille pronominien käytössä. Lisäksi pronomineilla tehdään ero inklusiivisen ja eksklusiivisen välillä. Toinen merkittävä ero muihin sukulaiskieliin on se, että substantiiveihin merkitään läheisyyttä, näkyvyyttä ja todenperäisyyttä kuvaavia elementtejä: näillä merkitään sitä, onko kohde lähellä puhujia, onko siitä selkeitä todisteita ja onko se näkyvillä. 

Lukusanat 1–10 tsouksi:

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Dong Tonghen tsoun kielioppi 
Taiwanin kielet
Tsoukielet
Chen Chi-mai

Chen Chi-mai (, s. 23. joulukuuta 1964) on taiwanilainen lääkäri ja poliitikko, joka on toiminut maansa varapääministerinä ja nyttemmin Kaohsiungin pormestarina. Lisäksi Chen on pitkäaikainen edustaja Taiwanin parlamentissa. Hän edustaa demokraattista edistyspuoluetta.

Tausta ja yksityiselämä 
Chen syntyi Keelunging kaupungissa vuonna 1964. Hän on opiskellut lääketiedettä Chungshanin lääketieteellisessä yliopistossa, josta hänellä on kandidaatintutkinto. Hän jatkoi opintojaan Taiwanin kansallisessa yliopistossa, josta hän valmistui maisteriksi pääaineenaan kansanterveystiede.. Lääkärinä Chen on erikoistunut ennaltaehkäisevään terveydenhuoltoon.

Valmistuttuaan Chen työskenteli lääkärinä 1980-luvun lopulla Chan Kenin sairaalassa. Vuonna 1994 hän siirtyi Kaohsiungin lääkäriliiton toiminnanjohtajana. Vuotta myöhemmin hän kuitenkin siirtyi Taiwanin ympäristösuojeluliiton Kaohsiungin paikallisosaston johtoon..

Chenin isä, Chen Che-nan, on myös ollut politiikassa ja toiminut mm. presidentin kansliapäällikkö.

Chen on naimisissa Wu Hongin kanssa. Parilla on kaksi lasta. Koko perhe harrastaa laitesukellusta, ja Chen itse on sertifioitu sukeltaja ja erittäin aktiivinen sukeltajien yhteisötoiminnassa..

Poliittinen ura 
Chen lähti mukaan politiikkaan 1990-luvun lopulla: hän asettui ehdolle vuoden 1996 parlamenttivaaleissa, joissa hän tuli valituksi. Hän uusi paikkansa seuraavissa kaksissa vaaleissa, kunnes Chen nimitettiin Taiwanin parlamentin puhemieheksi vuonna 2004..

Kun Frank Hsieh nimitettiin pääministeriksi tammikuussa 2005, Chen nousi hänen tilalleen Kaohsiungin virkaa tekeväksi pormestariksi. Chen pyysi eroa jo syksyllä kaupungissa alkaneiden mielenosoitusten takia. Mieltään osoittivat thaimaalaiset vierastyöläiset, jotka työskentelivät kaupungin joukkoliikenneyhtiölle. Chenin tilalle nousi Yeh Chu-lan.

Vuonna 2012 Chen asettui jälleen ehdolle parlamenttivaaleissa ja tuli valituksi. Hän toimi virassa vuoteen 2018 asti, jolloin hän asettui ehdolle Kaohsiungin pormestarivaaleissa.. Chen hävisi kuitenkin Kuomintangin Han Kuo-yulle.

Varapääministeri ja Kaohsiungin pormestari 
Vuonna 2019 Chen nimitettiin Taiwanin varapääministeriksi. Hän panosti kaudellaan erityisesti teknologiaan. DPP nimesi Chenin pormestariehdokkaakseen kesäkuussa 2020 tämän erottua varapääministerin virasta. Hänen ehdokkuuttaan tuki mm. varapresidentti William Lai. Elokuussa 2020 Chen valittiin Kaohsiungin pormestariksi saatuaan 70 % annetuista äänistä. Virkaanastujaisissaan Chen sanoi haluavansa mm. puuttua suurkaupungin ilmanlaatuun, laajentaa kaupungin joukkoliikennettä ja kehittää yritystoimintaa vetovoimaisemmaksi.

Lokakuussa 2021 sattuneen Kaohsiungin tuhoisan rakennuspalon, joka vaati 46 ihmisen hengen, seurauksena Chen esitti anteeksipyynnön ja lupasi ottaa kaupungin paloturvallisuuden tarkasteluun.

Lähteet 

Vuonna 1964 syntyneet
Taiwanilaiset poliitikot
Elävät henkilöt
Taiwanilaiset lääkärit
Legion: XX

Legion: XX on metalliyhtye Lamb of Godin cover-albumi, ja se julkaistiin 18. toukokuuta 2018. Yhtye otti albumin julkaisun ajaksi käyttöönsä alkuperäisen nimensä, Burn The Priest.

Kappaleet
  (The Accüsed cover)
  (Melvins cover)
  (Big Black cover)
  (S.O.D. Cover)
  (Bad Brains cover)
  (Sliang Laos cover)
  (Ministry cover)
  (Agnostic Front cover)
  (Quicksand cover)
  (Cro-Mags cover)

Arvostelut 
 Imperiumi: 6/10
 Soundi:

Lähteet 

Vuoden 2018 albumit
Lamb of Godin albumit
Cover-albumit
Lamb of God (albumi)

Lamb of God on saman nimisen yhtyeen studioalbumi, ja se julkaistiin 19. kesäkuuta 2020.

Kappaleet

Arvostelut 
 Imperiumi: 8-/10
 Inferno: 8+/10
 Kaaoszine: 8+/10
 Soundi: 
 V2.fi:

Lähteet 

Vuoden 2020 albumit
Lamb of Godin albumit
École nationale des ponts et chaussées

École nationale des ponts et chaussées (École des Ponts ParisTech, École des Ponts et Chaussées) on ranskalainen insinöörikoulu.

Daniel-Charles Trudainen perusti vuonna 1747 nimellä "École royale des ponts et chaussées" kouluttaakseen insinöörejä siltojen ja teiden runkoja varten, ja se on yksi Ranskan vanhimmista ja arvostetuimmista grandes écolesista. Hänet tunnetaan parhaiten insinöörikoulutuksestaan, jonka opiskelijoita ja alumneja kutsutaan nimellä "Ingénieur des Ponts et Chaussées".

Sitä kutsutaan yleensä nimellä "Ponts et Chaussées", "les Ponts" tai "École des Ponts ParisTech" -metonymiat, jotka hyväksyttiin heinäkuussa 2008.

Kuuluisia valmistuneita 
 Henri Becquerel, ranskalainen fyysikko
 Sadi Carnot, ranskalainen insinööri ja valtiomies
 Augustin Louis Cauchy, ranskalainen matemaatikko
 Augustin Jean Fresnel, ranskalainen insinööri
 Louis-Joseph Gay-Lussac, ranskalainen fyysikko ja kemisti
 Claude-Louis Navier, ranskalainen insinööri

Viitteet

Lähteet
 École nationale des ponts et chaussées kotisivut 

Ranskan yliopistot
Seine-et-Marne
Conservatoire national des arts et métiers

Conservatoire national des arts et métiers (CNAM) grande école Pariisssa, Ranskassa. Sen tavoitteena on tarjota koulutusta ja tutkimusta tieteen ja teollisuuden edistämiseksi. Siinä on laaja keksintöjen museo, joka on myös suuren yleisön käytettävissä.

Kuuluisia valmistuneita 
 Henri Becquerel, ranskalainen fyysikko
 Nicolas-Joseph Cugnot, ranskalainen sotilasinsinööri ja keksijä

Viitteet

Lähteet
 Conservatoire national des arts et métiers kotisivut 

Ranskan yliopistot
Pariisin koulutus
Beyond the Red Mirror

Beyond the Red Mirror on Blind Guardianin kymmenes studioalbumi, joka julkaistiin 30. tammikuuta 2015.

Kappaleet

Arvostelut 
 Kaaoszine: 8/10
 Soundi:

Lähteet 

Blind Guardianin albumit
Vuoden 2015 albumit
Twilight Orchestra: Legacy of the Dark Lands

Legacy of the Dark Lands on Blind Guardianin yhdestoista studioalbumi, joka julkaistiin 8. marraskuuta 2019.

Kappaleet

Arvostelut 
 Imperiumi: 8/10
 Metalliluola: 7½/10
 Soundi:

Lähteet 

Blind Guardianin albumit
Vuoden 2019 albumit
Simon Benoit

Simon Benoit (s. 19. syyskuuta 1998 Laval, Quebec) on kanadalainen jääkiekkoilija. Benoit edustaa NHL-seura Anaheim Ducksia. Benoit on varaamaton pelaaja, joka teki Ducksin kanssa sopimuksen maaliskuussa 2019. Hän on pelipaikaltaan puolustaja ja laukoo vasemmalta. Benoit on pelannut urallaan kymmenen NHL-ottelua. Näissä hän on tehnyt yhden maalin.

Lähteet 

Kanadalaiset jääkiekkoilijat
Anaheim Ducksin pelaajat
Vuonna 1998 syntyneet
Elävät henkilöt
Linnoitus

Linnoitus on sotilaallinen rakennus tai rakennelma, joka on tarkoitettu alueen puolustamiseksi sodan aikana. Linnoituksia on käytetty myös valtaapitävien vallan  vahvistamiseen rauhan aikana.

Linnoitukset voidaan jakaa kenttälinnoituksiin, jollaisia sotilaat voivat rakentaa sodan aikana paikalla olevasta materiaalista, ja rauhan aikana rakennettaviin kantalinnoituksiin.

Esihistorialliset linnoitukset 
Varhaisimmat linnoitukset koostuivat suojaavasta maavallista ja sen viereen kaivetusta vallihaudasta. Näitä tehtiin paikkoihin, joissa maastonmuodot antoivat jo luonnostaan melko hyvän suojan. Joillakin alueilla, kuten Saksassa, tehtiin puunrungoista paaluvarustuksia.

Keskiajan linnoitukset 
Keskiajan linnoituksissa oli korkeat muurit ja tornit, joista voitiin ampua tai heittää aseita hyökkääjien päälle. Niitä vastaan voitiin hyökätä joko yrittämällä kaivaa käytävä muurin alle, iskeä siihen muurinmurtajalla, tai rakentaa siirrettävä hyökkäystorni joka oli yhtä korkea kuin puolustajan tornit.

Tykkejä vastaan suojaavat linnoitukset 
Kun sodankäynnissä alettin käyttää tykkejä, vanhemmat linnoitukset eivät riittäneet suojaksi. Italiassa kehitettiin 1500-luvun alussa italialaissotien aikana bastionijärjestelmä. 
Säännönmukainen bastioni on takaa avoin viisikulmio, joka työntyy eteen vallihautaan. Bastionin muoto mahdollisti tulituksen useaan suuntaan, myös pitkin vallihautaa. 
Jokainen bastioni pystyi tukemaan tulellaan viereisiä linnoituksen osia.
Bastionien merkitys väheni 1700-luvun lopulla, kun alettiin rakentaa kaponieerijärjestelmiä ja ne vakiintuivat 1800-luvulla. 
Kaponieeri oli pieni umpeen rakennettu varustus, joka on tarkoitettu joko vallihaudan tai muun puolustuslinjan lähipuolustukseen vihollisen rynnäkön aikana. 

Bastioni- ja kaponieerilinnoitusten komeat muurit toimivat osittain myös vihollisen pelotuksessa. Kun sodankäynti siirtyi liikkuvan tykistön käyttämiseen, linnoituksia pyrittiin piilottamaan maastoon.

Nykyajan linnoitukset

Juoksuhaudat 
Yhdysvaltojen sisällissodassa molemmat osapuolet käyttivät kenttälinnoitteita enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Vallatut alueet linnoitettiin heti mukana kannettujen kirveiden ja lapioiden avulla, ensin 
kaivettiin konekiääripesäkkeet ja sitten ne yhdistettiin juoksuhaudoin. Ensimmäisen maailmansodan alla kenraalit uskoivat uusien tuliaseiden ratkovan sodan nopeasti, mutta sen sijaan rintamat jämähtivät juoksuhautoihin yli kahdeksi vuodeksi.

Toinen maailmansota 
Maailmansotien välisenä aikana monet Euroopan maat rakensivat laajoja puolustuslinjoja. Suurin oli ranskalaisten Maginot-linja joka ulottui Sveitsin rajalta Belgian rajalle. Sen betoni oli vahvempaa kuin koskaan ennen oli käytetty, siinä oli suuria piilotettuja tykkejä, teräspalkit ja miinakentät suojasivat tankeilta. Isoja osia linnoituksista oli maan alla.

Väestönsuojat 
Väestönsuojat suunniteltiin aluksi suojaamaan siviiliväestöä ilmapommituksilta. Kylmän sodan aikana niitä varustettiin myös ydinsodan varalle.

Lähteet 

Linnoitukset
Tom Cross

Tom Cross on yhdysvaltalainen Oscar-palkittu elokuvaleikkaaja. Hän aloitti uransa apulaisleikkaajana vuonna 1997. Hän sai maailmanlaajuista huomiota työstään elokuvassa Whiplash (2014), josta hänet palkittiin parhaan leikkauksen Oscar-palkinnolla. Hän myös leikkasi Chazellen elokuvan La La Land (2016).

Filmografia

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Yhdysvaltalaiset elokuvaleikkaajat
Oscar-palkinnon saajat
BAFTA-palkinnon saajat
Amerikanvietnamilaiset
Elävät henkilöt
Hiisku

Hiisku on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

 Aune Hiisku (1902–1978), kirjailija
 Helka Hiisku (1912–1962), runoilija, toimittaja ja kääntäjä
 Kyllikki Hiisku (1905–1966), toimittaja ja kirjailija
 Liisa Hiisku (1913–2016), nuortenkirjailija
Brassy (Nièvre)

Brassy on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Chalauxjoen ja joesta patoamalla muodostuneen Lac de Chaumeçonin tekojärven rannalla, noin 32 kilometriä Château-Chinon (Ville):n kaupungista pohjoiseen.

Brassyn historia ulottuu roomalaisten hallintakauteen, jolloin se tunnettiin nimellä Braciacum. Brassyn seurakunta on tunnettu vuodesta 1052, ja noin sata vuotta myöhemmin sinne perustettiin La Charité-sur-Loiren benediktiiniläisluostari. Luostarikirkosta tuli myöhemmin seurakunnan kirkko, ja sitä on uudelleenrakennettu vuosisatojen aikana. Viimeisimmät muutostyöt Saint-Gervais-et-Saint-Protaisin kirkkoon tehtiin 1800-luvulla.

Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan).

Lähteet

Aiheesta muualla

Nièvren kunnat
Wanda (nimi)

Wanda on naisen etunimi. Se on slaavilaista tai muinaisgermaanista alkuperää oleva nimi, jonka merkityksestä on esitetty useita tulkintoja. Wanda saattaa pohjautua esimerkiksi vendit-kansan nimeen.

Wanda-nimi tunnetaan myös kirjallisuudesta. Ouida ja Gerhart Hauptmann ovat kumpikin kirjoittaneet tämännimisen teoksen.

Wandan rinnakkaismuotona on käytössä nimiasu Vanda.

Nimi Suomessa
Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on marraskuuhun 2021 mennessä kirjattu noin 130 Wanda-nimistä ja 67 Vanda-nimistä naista.

Tunnettuja Wandoja
 Wanda Dubiel (s. 1974), suomalais-puolalainen näyttelijä
 Wanda Gattino (s. 1969), argentiinalainen sarjakuvapiirtäjä
 Wanda Jackson (s. 1937), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä
 Wanda Jewell (s. 1954), yhdysvaltalainen ampuja ja olympiamitalisti
 Wanda Klaff (1922–1946), saksalainen keskitysleirivartija
 Wanda Landowska (1879–1959), puolalainen cembalisti
 Wanda Panfil (s. 1959), puolalainen kestävyysjuoksija
 Wanda Vázquez Garced (s. 1960), Puerto Ricon kuvernööri v. 2019–
 Wanda Wasilewska (1905–1964), puolalaissyntyinen kirjailija

Tunnettuja Vandoja
 Vanda Juknaitė (s. 1949), liettualainen kirjailija

Kuvitteellisia Wandoja
 Wanda, hahmo animaatiosarjassa Timmy ja haltijakummit
 Wanda Gershwitz, naispäähenkilö elokuvassa Kala nimeltä Wanda
 Wanda Maximoff, Purppuranoita, Marvel-sarjakuvahahmo

Lähteet

Etunimet
Ähtärin eläinpuiston pandat

Keväällä 2016 kerrottiin, että Ähtärin eläinpuisto saisi vuonna 2017 Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlan kunniaksi isopandoja Kiinasta. Vuonna 2018 pandoja on luonnossa noin 2 020 ja tarhaolosuhteissa noin 400. Kiinan pandoja on lainassa Suomen lisäksi Australiassa, Belgiassa, Hollannissa, Itävallassa, Kanadassa, Ranskassa, Japanissa, Malesiassa, Singaporessa, Espanjassa, Taiwanissa, Thaimaassa, Britanniassa, Saksassa ja Yhdysvalloissa. Ähtärin eläinpuiston ja Kiinan kansallisen pandahallinnon välinen sopimus pandojen vuokraamisesta allekirjoitettiin huhtikuussa 2017.

Pandatalo 
Ähtärin pandataloa alettiin rakentaa helmikuussa 2017. Sisätila on noin 2 400 neliötä ja ulkopiha on noin 3 000 neliötä. Sisätilan olosuhdevaatimukset olivat haasteelliset, koska kyseessä on kasvihuonetyyppinen ilmasto. Sisäilman kosteudet oli tarkasti määritelty ja lämpötilat ovat tarkasti hallinnassa, jotta kasvillisuus pysyy kunnossa. Pandatalon kiipeilyalue on suunniteltu muistuttamaan paljon pandojen luonnollista ympäristöä. Se on pinnoitettu erikoismassalla, koska karhun uloste syövyttää betonia. Rakennuskokonaisuus sisältää myös lipunmyyntipisteen, ravintolan ja matkamuistomyymälän. Pandatalon viimeistely jatkui viimeiselle viikolle ennen pandojen saapumista. Rakennus maksoi 8,2 miljoonaa euroa. Investoinnin maksaa Ähtärin Eläinpuisto Oy. Ähtärin kaupunki yritti myöntää Eläinpuisto Oy:lle ensin kahdeksan miljoonan ja sitten 10 miljoonan euron lainantakaukset, mutta hallinto-oikeus kumosi kaupunginvaltuuston päätökset.

Historia 
Lumeksi ja Pyryksi nimetyt pandat tuotiin Suomeen 18. tammikuuta 2018. Yksikään vakuutusyhtiö ei suostunut vakuuttamaan pandoja, joten Suomen valtio lupasi maksaa Kiinalle 2 miljoonan euron korvauksen, mikäli pandat menehtyisivät lennon aikana. Pandat joutuivat kuukauden karanteeniin ja olivat yleisön nähtävillä 17. helmikuuta alkaen. Pandatalo avattiin yleisölle helmikuussa 2018.

Pandat on vuokrattu Ähtäriin 15 vuoden sopimuksella. 15 vuoden aikana ne maksavat Ähtärille yhteensä noin 14 miljoonaa euroa. Aikuinen panda syö päivittäin noin 12 kiloa bambua, mikä tarkoittaa noin 100 000 euron kustannuksia vuodessa. Ähtärin eläinpuisto tilaa bambua hollantilaiselta kasvihuoneelta. Vireillä on hanke pandoille sopivan bamburavinnon viljelemiseksi Ähtärissä.

Pandojen toivottiin tuovan Ähtäriin vuosittain 100 000 kävijää lisää. Tämä tarkoittaisi noin 6 miljoonan euron vuosittaista lisätuloa alueen yrityksille. Eläinpuistossa kävikin vuonna 2018 yhteensä 275 000 vierailijaa. Määrä oli lähellä tavoitetta, joka oli 280 000 kävijää. Liikevaihto tuplaantui edellisvuoteen verrattuna nousten 11 miljoonaan euroon. Eläinpuisto saavutti 1,2 miljoonan euron tuloksen, mutta seuraavana vuonna Ähtärin eläinpuistoyhtiöt tekivät noin miljoonan euron tappion ja joutuivat supistamaan toimintojaan.

Lähteet 

Kuuluisat eläimet
Ähtärin nähtävyydet
Idänkermesmarja

Idänkermesmarja (Phytolacca acinosa) on Itä-Aasiasta kotoisin oleva kasvi. Se on monivuotinen, kookas, runsaasti haarova ja pensasmainen ruoho, joka kasvaa jopa kahden metrin korkuiseksi. Varsi on paksu ja mehevä, violetinsävyiseksi muuttuva. Lehdet ovat ehyet ja vastapuikeat – leveän suikeat, enintään 20 senttimetriä pitkiä. Kukintona on pysty ja tiheä valkokukkainen terttu. Kukinnosta muodostuu kookas marjaterttu. Hedelmät ovat kypsinä violetinmustia marjoja ja yksi marja koostuu 7–9 säteittäin kasvavasta yksisiemenisestä osahedelmästä.

Laji kasvaa alkuperäisenä itäisessä Aasiassa: Himalajalla, Kiinassa, Koreassa, Japanissa, Taiwanissa, Myanmarissa ja Vietnamissa. Se esiintyy myös tulokaslajina Euroopassa, monissa Keski-Euroopan maissa. Idänkermesmarjaa voidaan käyttää koristeperennana.

Lähteet 

Kermesmarjat
Irlanninmuratti

Irlanninmuratti eli irlanninvarjomuratti (Hedera hibernica) on Länsi-Euroopassa kasvava euroopanmuratin (Hedera helix) lähisukuinen köynnös. Se on luokiteltu aiemmin vaihtoehtoisesti myös laajasti rajatun muratin alalajiksi. Irlanninmuratti on euroopanmuratin tavoin ainavihreä puuvartinen kiipeilevä köynnöskasvi, mutta eroaa jonkin verran lehtituntomerkeissä. Sen lehtilavat ovat paksut ja leveät. Lehtiruoti on kaksi kertaa lehtilavan pituinen.

Irlanninmuratti esiintyy alkuperäisenä Britteinsaarilla, Alankomaissa, Belgiassa, Ranskassa, Espanjassa ja Portugalissa. Se on myös koristekasvina viljelty ja viljelykarkulainen muualla.

Lähteet 

Muratit
MacOS Mojave

macOS Mojave on Applen Macintosh-tietokoneille suunniteltu käyttöjärjestelmä. Se on viidestoista merkittävä macOS-julkaisu. macOS Mojave ilmoitettiin Applen maailmanlaajuisessa kehittäjien konferenssissa 4. kesäkuuta 2018, ja se julkaistiin yleisölle 24. syyskuuta 2018. Tätä ennen käyttöjärjestelmästä oli mahdollista saada käyttöön beetaversioita.

Käyttöjärjestelmän edeltäjä oli macOS High Sierra ja seuraaja macOS Catalina.

Käyttöjärjestelmän viimeisin julkaisu (14.6.1) julkaistiin syyskuussa. macOS Mojaven tuki päättyi lokakuussa 2021.
 
macOS Mojavea tukevat laitteet:
 MacBook (alkuvuosi 2015 tai uudempi)
 MacBook Air (puoliväli 2012 tai uudempi)
 MacBook Pro (puoliväli 2012 tai uudempi)
 Mac mini (loppuvuosi 2012 tai uudempi)
 iMac (loppuvuosi 2012 tai uudempi)
 iMac Pro (2017)
 Mac Pro loppuvuosi 2013; Puoliväli 2010; Puoliväli 2012 joissa on Metal-näytönohjaimet.

MacOS
Rio Granden tasavalta

Rio Granden tasavalta () oli lyhytikäinen itsenäinen valtio, jonka Meksikon keskustasavaltaa vastaan ​​taistelevat kapinalliset pyrkivät perustamaan Pohjois-Meksikoon. Kapina kesti 17. tammikuusta 1840 aina 6. marraskuuta 1840 asti.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Historynet: The Republic of the Rio Grande

Pohjois-Amerikan entiset valtiot
Meksikon historia
Texasin historia
Riograndensen tasavalta

Riograndensen tasavalta jota usein kutsutaan myös Piratinin tasavallaksi (portugaliksi: República Rio-Grandense tai República do Piratini), oli de facto itsenäinen valtio, joka oli olemassa vuosina 1836-1845. Sen itsenäisyyden tunnustivat vain Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Uruguay

Riograndensen tasavalta erosi Brasilian keisarikunnasta 11. syyskuuta 1836.
 Valtiolla suunilleen oli nykyisen Rio Grande do Sulin osavaltion rajat.  Sillä oli oma perustuslaki, joka hyväksyttiin vuonna 1843. Riograndensen tasavalta lakkautettiin ja liitettiin takaisin takaisin Brasiliaan 1. maaliskuuta 1845.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Kaksitoista unohdettua valtiota

Brasilian historia
Herman Wildenvey

Herman Wildenvey, oikea nimi Herman Portaas, (1886 Eiker, Norja – 1959 Stavern, Norja) oli norjalainen runoilija. Hän oleskeli vuodesta 1904 Yhdysvalloissa, opiskeli Minneapolisin yliopistossa teologiaa ja suoritti BA-tutkinnon.

Wildenveyn nuoruudenrunot olivat raikkaita, ja runoista tuli klassikoita. Esikoiskokoelma Nyinger ilmestyi 1907. Myöhemmin runot saivat tummia sävyjä. Hän julkaisi myös omaelämäkerrallisen teoksen En lykkelig tid (1940) ja käänsi norjaksi muun muassa Heinrich Heinen Laulujen kirjan.

Suomennettuja runoja
 Ferdinand Smedin laulu (Ferdinand Smeds vise), suom. Aale Tynni, teoksissa:
 Tuhat laulujen vuotta: valikoima länsimaista lyriikkaa, toim. Aale Tynni, Helsinki: WSOY 1957, 1974 ISBN 951-0-06216-2, WSOY 2004 ISBN 951-0-29121-8  (sis. myös alkutekstin)
 Tulin onneni yrttitarhaan, toim. Salme Saure ja Kaari Utrio. Helsinki: Otava 1988 ISBN 951-1-10127-7

Lähteet

Aiheesta muualla

Norjalaiset runoilijat
Vuonna 1886 syntyneet
Vuonna 1959 kuolleet
Great Reset

Great Reset (suom. Suuri nollaus tai Suuri uudelleenasettaminen) on Maailman talousfoorumin toukokuussa 2020 pidetyn kokouksen virallinen nimi. Maailman talousfoorumi tunnetaan erityisesti Davosissa vuosittain järjestettävästä kokouksesta, jonne saapuu suurvaltojen ja yritysten johtajia, tutkijoita, kansalaisjärjestöjen edustajia ja tunnettuja julkisuuden henkilöitä keskustelemaan ajankohtaisista globaaleista aiheista. Vuoden 2021 kokouksen teemana oli talouden ja yhteiskuntien uudelleenrakentaminen koronapandemian jälkeen. Kokous järjestettiin osittain virtuaalisena.

Great Resetiä koskevissa salaliittoteorioissa se on esitetty vaikutusvaltaisten kapitalistien ja poliitikkojen johtamana autoritaarisena, sosialistisena maailmanhallintosuunnitelmana.

Sisältö

Maailman talousfoorumin vision mukaan suuri nollaus rakentaisi koko maailman yhteiskunta- ja talousjärjestelmän kestävämmäksi ja ympäristöystävällisemmäksi. Puheenjohtaja Klaus Schwabin mukaan maailman teollisuudenalat tulisi "nollata ja keksiä uudelleen". Taloudessa pitäisi alkaa hyödyntämään laajasti neljännen teollisen vallankumouksen teknologioita, joita ovat esimerkiksi tekoäly, robotiikka, 3D-tulostus, bioteknologia sekä aivojen ja tietoisuuden toimintaan liittyvä neuroteknologia. Maailman maiden pitäisi myös lisätä yhteistyötä esimerkiksi verotuksessa ja sääntelyssä ja yritysten tulisi siirtyä voittojen maksimointiin tähtäävästä toiminnasta niin sanottuun  sidosryhmäkapitalismiin, jossa yritykset ottavat huomioon kaikki sidosryhmät ja tuottavat hyvää koko yhteiskunnalle tulevat sukupolvet huomioiden.

Kritiikki

Helsingin yliopiston maailmanpolitiikan professori Teivo Teivainen on varoittanut, että kyseisen hallintomallin toteutuminen saattaisi johtaa siihen, että entistä useampi maailmanlaajuisia kysymyksiä koskeva päätös tehtäisiin epävirallisissa tapaamisissa eikä demokraattisesti valittujen päättäjien toimesta. Hänen mukaansa näkyvin globalisaation arvostelu on nykyisin lähtöisin kansallismielisestä uusoikeistosta, ja mukana on usein kasvissyönnin ja transsukupuolisten ihmisten oikeuksien puolustamisen kritiikkiä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Maailman talousfoorumi: Podcast collection 
 Maailman talousfoorumi: Great Reset 
 BBC News: What is the Great Reset - and how did it get hijacked by conspiracy theories? 
 The Hill: Introducing the 'Great Reset,' world leaders' radical plan to transform the economy 
 Global Research: The Davos Reset 2021 Agenda of the World Economic Forum. A New Phase of Economic and Social Destruction? 
 Juha Ahvio: EU:n elpymisrahasto ja Maailman talousfoorumin Great Reset

Koronaviruspandemia 2019–
Kansainvälinen talous
2020
Politiikkaan ja yhteiskuntaan liittyvät salaliittoteoriat
Tähkiönyyläheinä

Tähkiönyyläheinä (Gastridium phleoides) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, nyyläheinien (Gastridium) sukuun kuuluva yksivuotinen kasvilaji. Se muistuttaa jonkin verran nurmitähkiötä eli timoteitä (Phleum pratense).

Tähkiönyyläheinä voi kasvaa 7–70 cm korkeaksi. Sen lehtilavat ovat karkeapintaiset, 0,8–20 cm pitkät ja 0,04–0,6 cm leveät. Lehtien kielekkeet ovat kalvoimaiset ja 1–7 mm pitkät. Kukinto on tähkämäinen ja 1–18 cm pitkä. Tähkylät ovat yksikukkaisia ja 3–7,5 mm pitkiä. Kaleet ovat yksisuonisia, köliselkäisiä ja odattomia. Ulkokale on 3–7 mm pitkä ja sisäkale 3–5,5 mm pitkä. Ulkohelpeessä voi olla 5–6 mm pitkä vihne.

Tähkiönyyläheinä on kotoisin Välimeren ympäristöstä, mutta sitä tavataan satunnaisena tulokkaana myös Pohjois-Amerikassa.

Lähteet 
 Go Botany: Gastridium phleoides (nit grass)

Aiheesta muualla 
 Laji.fi: Gastridium phleoides
 Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Tähkiönyyläheinä (Gastridium phleoides)
 Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Gastridium phleoides 
 Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Gastridium phleoides 
 Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Gastridium phleoides (nit grass) 
 Califlora: Gastridium phleoides 

Nyyläheinät
Merry Blah Blah Blah

Merry Blah Blah Blah on Lordi-yhtyeen singlejulkaisu vuoden 2021 Lordiversity -boksilta, joka julkaistiin  fyysisenä CD-painoksena 10. joulukuuta 2021. Singlet on numeroitu. Singlen mukana tulee Mr. Lordin signeerattu kortti.

Kappaleen 24. marraskuuta 2021 julkaistu animoitu musiikkivideo kääntää kuviot päälaelleen: normaalisti ihmisten joulupöydässä olevat siat ja kalkkunat pyytävätkin joulupukilta lahjaksi ihmisiä omien ruokapöytiensä antimiksi.

Kappaleet 
 Merry Blah Blah Blah (albumilta Abusement Park)
 Re-Animate (albumilta Spooky Sextravaganza Spectacular)
 Robots Alive! (albumilta The Masterbeast From The Moon)

Lähteet

Aiheesta muualla 
 musiikkivideo 

Lordin kappaleet
Vuoden 2021 kappaleet
Joululaulut
Humlefestival

Humlefestival on vuodesta 1980 lähtien järjestetty kristillinen taide- ja musiikkitapahtuma, joka järjestetetään baptistiseurakunnan leirintäalueella Munsalan Monäsissä, Hummelholmassa. Tapahtuma sai alkunsa paikallisten kristillisten rock-yhtyeiden toimesta. Vuosien aikana tapahtuma on kehittynyt laajaksi ja avoimeksi kulttuuritapahtumaksi. Tapahtuma on päihteetön ja järjestetään vapaaehtoisvoimin elokuussa.

Tapahtuman järjestää Svenska Baptisternas i Finland Ungdomsförbund.

Lähteet 

Kristilliset tapahtumat Suomessa
Suomen kulttuuritapahtumat
Uudenkaarlepyyn kulttuuri
Baptismi Suomessa
Edg

Edg on VR:n käyttämä kaksikerroksinen matkustajavaunu. Vaunun alakerrassa ja toisella välitasolla on matkatavaroiden ja pyörien säilytystilaa. Istumapaikkoja on yläkerrassa, toisella välitasolla ja osassa alakertaa. Sarja on muutettu Ed-sarjasta. Ensimmäinen Edg-sarjatunnuksen saanut vaunu oli Edg 28012, joka otettiin koeliikenteeseen 14. toukokuuta 2021. Vuoden 2022 loppuun mennessä vaunuja tehdään kymmenen. Vaunuja käytetään pääasiassa yöjunissa. Kesäkuusta 2022 lähtien niitä on käytetty myös Helsingin ja Turun välisisssä junissa.

Tammikuuhun 2022 mennessä vaunuja oli tehty yhdeksän kappaletta.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Vaunut.org: Kuvia Edg-vaunuista

Suomalainen rautatiekalusto
A Rainy Day in New York

A Rainy Day in New York on vuonna 2019 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen romanttinen komediaelokuva. Sen on ohjannut ja käsikirjoittanut Woody Allen, ja pääosia esittävät Timothée Chalamet, Elle Fanning ja Selena Gomez. Elokuva kertoo nuoresta opiskelijasta Gatsbystä, joka viettää viikonlopun kotikaupungissaan New Yorkissa.

Elokuva kuvattiin jo vuonna 2017, mutta levitysvaikeuksien vuoksi se julkaistiin vasta kaksi vuotta myöhemmin. Suomessa elokuvaa ei esitetty elokuvateattereissa, vaan se julkaistiin suoraan tallenteena.

Rooleissa

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Vuoden 2019 yhdysvaltalaiset elokuvat
Woody Allenin käsikirjoittamat elokuvat
Yhdysvaltalaiset romanttiset komediat
New Yorkissa tapahtuvat elokuvat
Vallankumouksellinen sotaneuvosto

Tasavallan vallankumouksellinen sotilasneuvosto (TVSN) eli vallankumouksellinen sotilasneuvosto (VSN) () oli Venäjän SFNT:n asevoimien (1918–1923) ja Neuvostoliiton asevoimien korkein kollegiaalinen komento- ja poliittinen johtoelin (1924–1934).

Neuvosto perustettiin koko Venäjän keskustoimeenpanevan komitean 2. syyskuuta 1918 päivätyn päätöslauselman perusteella neuvostotasavallan muuttamisesta ”sotilasleiriksi” ja se toimi koko Venäjän keskushallinnon hyväksymien sääntöjen mukaisesti.

TVSN antoi 14. lokakuuta 1918 käskyn nro 94, jonka 11. lauseke kuului: ”Vallankumouksellisen sotilastuomioistuimen muodostaminen Tasavallan vallankumouksellisen sotilasneuvoston johtamana. Daniševski ja tovereiden jäsenet. Mehonošin ja Aralova.”

Lähteet 

Neuvostoliiton asevoimat
Aleksi Lassila

Aleksi Lassila (s.5. helmikuuta 2003) on  suomalainen pesäpalloilija. Lassila edustaa superpesiksessä pelaavaa Vimpelin Vetoa ja on myös sen oma kasvatti.  Lassila on saavuttanut urallaan yhden SM-pronssin Vimpelin Vedossa kaudella 2021. Hän pelaa sisäpelissä vaihtajana tai kotiuttajana ja ulkopelissä etukentällä.
Lassila on pelannut urallaan 38 superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt kolme kunnaria ja 14 tavallista juoksua, tuonut 46 juoksua ja kerännyt 157 kärkilyöntiä. Ylempiä pudotuspelejä Lassila on pelannut 9 ottelua, joissa hän on lyönyt yhden juoksu, tuonut neljä ja kerännyt 14 kärkilyöntiä. Myös Lassilan veli Eemeli pelaa Vedon joukkueessa.Lassilan toinen veli Taneli pelaa Ykköspesistä Jyväskylän Kirissä.

Saavutukset 
 1 SM-pronssi 2021
 Itä-Länsi 2022
 SM-kulta 2022

Lähteet 

Suomalaiset pesäpalloilijat
Vimpelin Vedon pelaajat
Vuonna 2003 syntyneet
Elävät henkilöt
Tupsunyyläheinä

Tupsunyyläheinä (Gastridium ventricosum) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, nyyläheinien (Gastridium) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on yksivuotinen heinälaji, joka itää jo syksyllä.

Tupsunyyläheinä kasvaa avoimilla kalkkipitoisilla heinämailla, joilla on hyvin vettä läpäisevä maaperä. Lajia tavataan luontaisena laajalti Länsi- ja Keski-Euroopassa, Välimeren ympäristössä sekä Lähi-idässä Irakiin asti. Vieraslajina sitä tavataan myös ainakin Uudessa-Seelannissa. Suomessa lajia on esiintynyt Helsingin seudulla 1900-luvun alussa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Laji.fi: Tupsunyyläheinä (Gastridium ventricosum)
 Kasviatlas 2018: Tupsunyyläheinän (Gastridium ventricosum) levinneisyys Suomessa
 JSTOR Global Plants: Gastridium ventricosum 
 Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Gastridium ventricosum 
 Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Gastridium ventricosum 
 Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Gastridium ventricosum 

Nyyläheinät
Félix Gaillard

Félix Gaillard d'Aimé (; 5. marraskuuta 1919 – 10. heinäkuuta 1970) oli ranskalainen poliitikko. Hän toimi Ranskan radikaalipuolueen puheenjohtajana 1958–1961 sekä lyhyesti Ranskan pääministerinä. Hän oli Ranskan hallinnon nuorin johtaja sitten Napoleonin.

Toisen maailmansodan aikaan Gaillard toimi Ranskan vastarintaliikkeessä Saksan miehitystä vastaan. Ranskan neljännen tasavallan aikana hän toimi maan talous- ja valtionvarainministerinä vuonna 1957. Vuonna 1957 hänestä tuli maan pääministeri, mutta hänen toimikautensa kesti vain muutaman kuukauden, mikä ei ollut Ranskan neljännessä tasavallassa poikkeuksellista.

Gaillard toimi Radikaalipuolueen puheenjohtajana vuosina 1958–1961. Hänet lasketaan osaksi nuorten poliitikkojen sukupolvea, jonka poliittisen uran Ranskan viidennen tasavallan tulo pilasi.

Gaillard kuoli laivaonnettomuudessa heinäkuussa 1970.Gaillard oli  lähtenyt 9. heinäkuuta purjehtimaan huvijahdillaan Jerseyn saarelta kohti Ranskaa. Seuraavana päivänä Gaillardin jahdin hylky löydettiin Minquiersin riutan edustalta. Gaillardin ruumis löydettiin Englannin kanaalista 12. heinäkuuta.

Viitteet

Ranskan pääministerit
Ranskalaiset poliitikot
Vuonna 1919 syntyneet
Vuonna 1970 kuolleet
Amerikanaasialaiset

Amerikanaasialaiset () ovat yhdysvaltalaisia, joilla on aasialaisia juuria. Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan ryhmään lasketaan kuuluviksi taustaltaan Kaukoidän, Kaakkois-Aasian ja Intian niemimaan  alkuperäisväestöihin kuuluvat henkilöt. Amerikanaasialaisia oli Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan 22,9 miljoonaa vuonna 2019.

Katso myös 

 Ameraasialaiset
 Amerikankiinalaiset
 Amerikankorealaiset
 Amerikanjapanilaiset
 Amerikanvietnamilaiset

Lähteet

Aiheesta muualla

Yhdysvaltain etniset ryhmät
Jussi Seppänen

Jussi Seppänen (s. 1975 Kokkola) on suomalainen kirjailija. Hän on kotoisin Kokkolasta ja asuu Turussa. Seppäsen esikoisteos Kymmenottelu (2015) oli Runeberg-palkinnon ja Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon ehdokkaana. Seppäsen toinen romaani Jussi Seppänen (2020) kertoo esikoiskirjailijan elämästä.

Seppänen opettaa sarjakuvakäsikirjoittamista Muurlan Opistossa ja proosaa Turun Kirjan talolla.

Tuotanto 
 Kymmenottelu. Helsinki: WSOY, 2015. ISBN 978-951-0-40919-0.
 Jussi Seppänen. Helsinki: WSOY, 2020. ISBN 978-951-0-44958-5.

Lähteet 

Suomalaiset kirjailijat
Vuonna 1975 syntyneet
Elävät henkilöt
Ondřej Cubo

Ondřej Cubo (s. 26. tammikuuta 2003 Hranice, Tšekki) on tšekkiläinen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Rauman Lukkoa. Hän pelaa pääasiassa seuran U20-joukkueessa. Cubo laukoo oikealta.

Ura

Seuraura 
Cubo on HC Nový Jičínin kasvatti. Hän siirtyi 13-vuotiaana HC Vítkovicen organisaatioon kaudeksi 2016–2017. Kaudeksi 2019–2020 Cubo siirtyi vain 16-vuotiaana Suomeen ja Rauman Lukon B-nuoriin. Kaudella 2020–2021 hän voitti seurassa U20 SM-sarjan mestaruuden.

Myös kaudella 2021–2022 Cubo voitti U20 SM-sarjan mestaruuden. Hän debytoi samalla kaudella myös Lukon SM-liigajoukkuueessa, jossa Cubo pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen ottelunsa 6. marraskuuta 2021 vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan. Hänelle avautui paikka Lukon kokoonpanosta, kun vuorostaan SM-liigajoukkueen runkopelaajista kuusi vahvisti seuran U20-joukkuetta, joka taisteli viimeisestä paikasta U20 SM-sarjan ylempään jatkosarjaan. Cubo merkittiin Lukon kolmospuolustajapariin Samuli Piipposen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 8.54 minuuttia ja Cubo keräsi teholukeman –1.

Maajoukkueura 
Cubo on pelannut kuusi nuorten ja 23 poikien maaottelua.

Tilastot

Lähteet

Viitteet 

Tšekkiläiset jääkiekkoilijat
Rauman Lukon pelaajat
Vuonna 2003 syntyneet
Elävät henkilöt
Lenni Hämäläinen

Lenni Hämäläinen (s. 15. marraskuuta 2002 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Rauman Lukkoa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hämäläinen pelaa pääasiassa seuran U20-joukkueessa.

Ura

Seuraura 
Hämäläinen on Espoon Kiekkoseuran kasvatti. Hän siirtyi D-juniori-ikäisenä Espoo Bluesiin. Hän oli kaudella 2017–2018 C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueensa paras maalintekijä 30 osumallaan, joilla Hämäläinen sijoittui koko sarjan maalipörssissä kolmanneksi. Hän voitti kauden päätteeksi C-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudeksi 2018–2019 Hämäläinen siirtyi Helsingin IFK:n B-nuoriin.

Kaudeksi 2019–2020 Hämäläinen siirtyi Rauman Lukon organisaatioon. Kaudella 2020–2021 hän teki U20 SM-sarjan ensimmäisessä finaaliottelussa 6. huhtikuuta 2021 Oulun Kärppiä vastaan Lukon 1–2-voittomaalin ensimmäisessä jatkoerässä ajassa 75.03. Joukkueen kausi päättyi lopulta Suomenmestaruuteen, kuten myös kausi 2021–2022. Samalla kaudella Hämäläinen voitti debytoi Lukon SM-liigajoukkuueessa, jossa hän pelasi seitsemän runkosarja- ja kaksi Mestarien liigan ottelua ilman tehopisteitä. Hämäläinen teki liigadebyyttinsä 6. marraskuuta 2021 vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan. Hänelle avautui paikka Lukon kokoonpanosta, kun vuorostaan SM-liigajoukkueen runkopelaajista kuusi vahvisti seuran U20-joukkuetta, joka taisteli viimeisestä paikasta U20 SM-sarjan ylempään jatkosarjaan. Hämäläinen merkittiin vain kolmella täydellä hyökkäysketjulla pelannen Lukon kolmosketjun vasempaan laitaan Arttu Ilomäen ja Scott Pooleyn viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 12.43 minuuttia ja Hämäläinen keräsi teholukeman –1.

Maajoukkueura 
Hämäläinen on pelannut viisi poikien maaottelua.

Muuta 
Hämäläisen isoveli Luukas pelaa puolustajana Kirkkonummen Salamoiden U22-joukkueessa.

Tilastot

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset jääkiekkoilijat
Rauman Lukon pelaajat
Vuonna 2002 syntyneet
Elävät henkilöt
Al-hamdu lillah

Al-hamdu lillah  () on arabiankielinen fraasi, joka tarkoittaa ”ylistys  Jumalalle” tai ”Jumalan kiitos”. Muslimit käyttävät sitä jokapäiväisessä puheessaan, mutta se kuuluu myös muiden arabian puhujien sanavarastoon. 

Ilmaisussa on kolme osaa: 1. al-, määräinen artikkeli 

2. ḥamd(u), "ylistys" 

3. li-llāh(i), prepositio + substantiivi Allāh. Li- on datiivia ilmaiseva prepositio. Lause esiintyy useita kertoja Koraanissa ja ensimmäisen kerran jo Koraanin avaussuuran al-Fatiha toisessa jakeessa: Ylistys Jumalalle, maailmojen Valtiaalle. Sanan "ylistys" juurikonsonantit ovat Ḥ-M-D, ja ne esiintyvät myös sanassa ”Muhammed” ja muissa samasta juuresta johdetuissa nimissä (Ahmed, Hamid, Mahmud jne.).

Lause haditheissa 
Lyhyen rukouksen (al-hamdu lillah) käyttämisestä kerrotaan useissa haditheissa. Niissä profeetta Muhammed suosittelee ilmaisun käyttöä. 

Jami at-Tirmidhin sisältämä hadith kertoo profeetta Muhammedin todenneen: ”Paras mietelause on: ’Ei ole muuta Jumalaa kuin Jumala (lā ’ilāha ’illā llāh), ja paras rukous on ’ylistys Jumalalle’ (al-ḥamdu lillāh).” 

Imaami al-Nawawin mukaan Abu Dawud välitti hadithin, jonka mukaan Abu Hurairah sanoi: Jumalan lähettiläs kertoi: ”Mikä tahansa tärkeä asia, joka ei ala sanoilla ’al-ḥamdu lillāh’ jää puutteelliseksi.” 

Sahih Muslim sisältää hadithin, jonka mukaan Anas bin Malikin raportoi, että Jumalan lähettiläs sanoi: ”Jumala on mieltynyt orjaansa, joka sanoo ’al-ḥamdu lillāh’, kun ottaa suupalan tai juo tilkkasen vettä.”

Nawawin mukaan Al-Bukhari välitti hadithin, jonka mukaan Abu Hurairah sanoi: "Profeetta sanoi: Kun joku teistä aivastaa, hän sanokoon al-hamdu lillāh. Hänen veljensä ja kumppaninsa sanokoon tällöin hänelle: Yarhamuk-Allah (armahtakoon Jumala sinua), johon vastataan: Yahdikum-ullah wa yuslihu balakum (Ohjatkoon  Jumala sinua ja edistäköön hankkeitasi'.

Historia 
Ilmaisu al-hamdu lillah eli "ylistys Jumalalle" on arabialainen käännös heprean sanalle halleluja. Halleluja tarkoittaa "kiittäkää (tai ylistäkää) Herraa". Halleluja on ylistyslaulu, joka on siirtynyt myös kristilliseen jumalanpalvelukseen juutalaisesta synagogapalveluksesta. Halleluja esiintyy 24 kertaa Vanhan Testamentin psalmeissa ja neljästi Ilmestyskirjassa. Englanninkielisessä maailmassa huudahdus Praise the Lord! (ylistäkää Herraa!) on sekä liturginen että päivittäinen tervehdys.

Katso myös 

 Dhikr

Lähteet

Islamilaiset käsitteet
Sanonnat