Ruotsin kuntavaakunat

Ruotsin kuntavaakunat noudattavat ruotsalaisen heraldiikan perinteitä. Ruotsissa kuntavaakunoita ovat alun perin käyttäneet Suomen tavoin enimmäkseen kaupungit, mutta 1900-luvulla myös muunlaiset kunnat ovat ryhtyneet käyttämään niitä. Ruotsin vuoden 1971 kuntauudistuksessa kaikki maalaiskunnat, kauppalat ja kaupungit lakkautettiin ja korvattiin kunnilla. Ei ole olemassa mitään lakia tai määräystä, jonka mukaan kunnalla pitäisi olla vaakuna. 1980-luvun puolivälissä kuntavaakunat tulivat yhä suositummiksi ja useat kunnat, joilla ei siihen asti ollut ollut vaakunaa, hankkivat sellaisen. Kuntauudistuksen jälkeen perustetut uudet kunnat ovat myös ottaneet käyttöön oman vaakunan. Kuitenkin vasta vuonna 2007 Härrydan kunta otti viimeisenä käyttöön vaakunan.

1970-luvun alkuun asti Ruotsin hallitus vahvisti kuntien vaakunat. Vuoden 1971 kuntauudistuksen ja vuoden 1974 uuden hallitusmuodon myötä se ei enää kuulunut hallituksen tehtäviin. Suojellakseen vaakunoitaan väärinkäytöltä kaupallisissa yhteyksissä säädettiin laki kuntavaakunoiden suojasta. Uudet kunnat saivat vuodesta 1974 lähtien rekisteröidä vaakunansa Patentti- ja rekisterihallituksessa, jolloin ne saivat oikeudellisen suojan. Vaakunaa rekisteröitäessä siitä valmistetaan kolme alkuperäiskuvaa: yksi kunnalle, yksi Patentti- ja rekisterihallitukselle ja yksi Ruotsin valtionarkistolle.

Yleensä rekisteröidään vain vaakunakilpi, sillä Ruotsin kuntavaakunoissa ei yleensä ole mukana kypärää tai kilvenkannattajia. Poikkeuksia tästä ovat Halmstadin, Landskronan ja Malmön kaupungit, joiden vaakunoissa on jo vanhastaan ollut kypärä (Halmstad ja Malmö) tai kruunu ja kilvenkannattaja (Landskrona). Ennen kaupunkikäsitteen lakkauttanutta kuntauudistusta monilla Ruotsin kaupungeilla oli vaakunakilven päällä muurikruunu. Muurikruunu ei yleensä kuulunut vaakunaselitykseen, vaan oli arvokruunu, joka ilmoitti kyseessä olevan kaupunki. Jotkin nykyisistä kunnista, joilla on entisen kaupungin nimi ja vaakuna, ovat jatkaneet muurikruunun käyttöä vaakunoissaan.

Seuraavana tekstissä on vaakunoiden historiaa ja sen jälkeen kuvagalleria Ruotsin kuntien vaakunoista. Läänit ja kunnat on lueteltu aakkosjärjestyksessä. Vaakunoista ennen viimeisintä kuntauudistusta kertoo artikkeli Ruotsin kuntavaakunat 1952–1970. Vieläkin aikaisemmin lakkautettujen kuntien vaakunoista kertoo artikkeli Ruotsin kuntavaakunat ennen vuotta 1952.

Historiaa

Keskiajalla monet asiakirjat allekirjoitettiin käyttämällä kaupunginsinettiä, joka sisälsi kaupungin vaakunan. Vuonna 1100 perustettu Kalmar teki näin vuonna 1247 ensimmäisenä Ruotsin kaupungeista.

Seuraavassa luettelo muiden vaakunoiden esiintymistä asiakirjoissa:
 Åhus 1270-luvulla
 Skara ja Tukholma 1280-luvulla
 Linköping ja Söderköping 1290-luvulla
 Västerås, Skänninge ja Helsingborg vuonna 1310
 Sigtuna (perustettu vuonna 990) 1310-luvulla
 Enköping 1320-luvulla
 Arboga ja Örebro 1330-luvulla
 Visby 1340-luvulla
 Lund 1350-luvulla
 Norrköping vuonna 1367
 Jönköping ja Köping 1370-luvulla
 Trosa ja Södertälje 1380-luvulla
 Laholm, Torshälla, Uppsala, Ystad ja Hästholmen 1300-luvulla
 Landskrona ja Vadstena saivat vaakunan 1410-luvulla
 Malmö vuonna 1437
 Eksjö vuonna 1439
 Falköping 1440-Luvulla
 Trelleborg vuonna 1471
 Ulricehamn (silloinen Bogesund) 1480-luvulla
 Lidköping vuonna 1505
 Staffanstorp (kunta eikä kaupunki) vuonna 1524
 Sölvesborg ja Varberg 1530-luvulla
 Skövde ja Växjö joskus 1400-luvulla.

Edellisten lisäksi Tierpin kihlakunta sai vuonna 1456 vaakunan. Kyseessä oli ainoa Ruotsin keskiaikainen kuninkaan määräämää kihlakunnanvaakuna.

Myöhemmin keskiajalla monet pitäjät saivat pitäjänsinetin, joka sisälsi vaakunan. Pitäjänkokoukset lakkautettiin vuonna 1883 ja pitäjien hallinto korvattiin maalaiskunnilla. Joskus maalaiskuntia kutsuttiin pitäjäkunniksi (ruots. sockenkommun), koska ne olivat alueeltaan samoja kuin vanhat pitäjätkin. 1900-luvun alussa monet maalaiskunnat hankkivat stilisoituja kuntavaakunoita, joita kirjallisuudessa kutsutaan myös pitäjänvaakunoiksi. Usein ne perustuivat vanhaan pitäjänsinettiin ja sen sanalliseen kuvaukseen.

1970-luvun alun kuntauudistuksessa luotiin Ruotsin nykyiset kunnat. Useimmissa tapauksissa uuden kunnan käyttöön otettiin sen kaupungin, kauppalan tai kunnan vaakuna, joka oli antanut nimensäkin koko kunnalle. Seurakunnat tai kunnanosat ovat käyttäneet "ylijäämävaakunoita", jotka menettivät asemansa kuntauudistuksessa. Kaikilla Ruotsin nykyisillä kunnilla on vaakunaa ja useimmat niistä ovat rekisteröityjä. Jos kunta on rekisteröinyt vaakunan, niin silloin sillä katsotaan olevan käytössään myös lippu. Kuntalipun kuvio on sama kuin vaakunakilvessä esiintyvä kuvio.

Blekingen lääni

Gotlannin lääni

Gävleborgin lääni

Hallandin lääni

Itä-Götanmaan lääni

Jämtlandin lääni

Jönköpingin lääni

Kalmarin lääni

Kronobergin lääni

Länsi-Götanmaan lääni

Norrbottenin lääni

Skånen lääni

Södermanlandin lääni

Taalainmaan lääni

Tukholman lääni

Uppsalan lääni

Värmlannin lääni

Västerbottenin lääni

Västernorrlandin lääni

Västmanlandin lääni

Örebron lääni

Katso myös

 Luettelo Ruotsin kunnista
 Suomen kuntavaakunat

Lähteet

Kunnat