joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Sääjärvi (järvi)

Sääjärvi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Sääjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 181 ha ja se on 3,6 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvi on pitkän ja kapean muotoinen ja sen muodon määrittää 15 metriä korkea ja kilometrin pitkä Kyläniemi. Niemen itäpuolelle jää 2,3 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä Lontviikinlahti. Järven pohjoispäässä on samanlainen mutta lyhyempi Haitinlahti ja Kyläniemen lounaispuolelle työntyy kilometrin pituinen Paartianlahti. Sen rantaviivan pituus on 13,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven keskivaiheilla sijaitsee myös laajat avosuon alueet. Saaria on neljä. Järven keskivaiheilla sijaitsevat Huhmarin- ja Papinsaaret. Kaksi pienempää luotoa ovat Varissaari ja Leitulankärki. Järven rantaan on rakennettu alle 30 vapaa-ajan asuntoa. Pohjoispäässä Haitinlahden pohjukassa sijaitsee leirikeskus.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,7 metriä mpy. Haitinlahteen laskee Hanhilionoja, joka tuo ojitettujen soiden kuivatusvesiä sekä Hanhilion vedet. Huhmarinsaaren ja Leitulankärjen väliin laskee Sahakoskenojan kaksi joensuuta ja joka on Kesijärven laskuoja. Lontviikinlahden pohjukkaan laskee Käkilammin laskuoja, johon on johdettu myös Pilliniityn- ja Lontviikinkorven ojien kuivatusojat. Ojien mukana kulkevat muutaman pelto-ojan vedet. Järven oma laskuoja on Sääjärvenoja.

Historiaa 
Vuoden 1962 peruskartan rantaviiva seuraa laajempaa reittiä kuin nykyään. Silloin oli järvenä monet nykyisin avosuona olevat rannan osat ja järvellä oli yksitoista saarta, joista useimmat ovat maatuneet kiinni rantaan. Järvelle on selvästi toimitettu järvenlasku vuoden 1962 ja 1979 karttojen painamisen välissä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

Sääjärvenojan valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Käkilammi

Käkilammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Metsäkulman kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on muodostunut Viialan- ja Käkimäen sekä vastarannan puoleisen mäen väliin. Lammen pinta-ala on 9,8 ha ja se on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin suomaata, jota on tiheästi ojitettu. Lammen eteläpäähän johtaa tie, vaikka se on autio.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy. lampeen on johdettu suo-ojia ja sen laskuoja kaartaa eteläisen pellon läpi kääntyessään pohjoiseen Pilliniitynkorven läpi ja laskiessaan sitten Sääjärven Lontviikikinlahteen.

Historiaa 
Vuoden 1962 peruskartassa lammella oli pohjoispäässä peltoja, joiden oja laski lampeen. Muita suo-ojia ei tuolloin ollut vielä kaivettu. Soiden ojitus oli toimitettu vuoden 1976 kartassa ja pohjoispään pellot olivat viljelyssä vielä vuoden 1989 kartassa.

Lähteet 

Sääjärvenojan valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Hanhiliko

Hanhiliko  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Sääjärven itäpuolella metsämaastossa. Lammen pinta-ala on 5,0 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,3 metriä mpy. Lammesta lähtevään laskuojaan on johdettu ojitetun suon kuivatusojat. Sama on tapahtunut myös lammelle ja laskuoja laskee lopulta Sääjärveen.

Lähteet 

Sääjärvenojan valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Kesijärvi (Janakkala, Kirinmylly)

Kesijärvi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Kirinmyllyn kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 95 ha ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä ja rannat ovat puoliksi soistunutta metsää ja kuivaa metsää. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Janakkalasta tulevalta seututieltä 292.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen. Järven vedenpinnan korkeus on 121,1 metriä mpy. Järveen laskevat samaan joensuuhun Leppälammin laskuoja ja Kirrinmyllynoja Isojärvestä. Järven laskuoja on Sahakoskenoja, joka laskee Sääjärveen. Sen vedet päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

Lähteet 

Sääjärvenojan valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Leppälammi (Janakkala)

Leppälammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Kirinmyllyn kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 19,5 ha ja se on 650 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja se rannat ovat tiheästi ojitettua suota. Lampi on autio, vaikka sen itärantaa ohittaa metsäautotie, jolle pääsee Janakkalasta lähtevältä seututieltä 292.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu ympäröivältä Leppälamminsuolta sen kuivatusojat. Sen kautta laskevat myös Pahakorven kuivatusvedet. Lammen laskuoja laskee Kesijärveen.

Lähteet 

Sääjärvenojan valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Isojärvi (Janakkala)

Isojärvi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Lempellon kylässä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on muodostunut järven luoteispään editse kulkevan harjun taakse. Sen pinta-ala on 265 ha. Järvi on 3,1 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 15,3 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa kuivaa metsämaata. Eräissä paikoissa rantaan uolttuu kuitenkin soistuvan metsän alueita. Saaria on 13. Suurimmat saaret ovat Korkeasaari, Palosaari ja Vohlissaari. Niiden lisäksi on Nuotta- ja Selkäsaari, jotka ovat järven poikki kulkevan harjun vedenpinnalle pilkistävät huiput. Soukonsaaren ympäristössä on muitakin luotija ja laaja kivikkoinen matalikko. Kaakkoispäässä sijaitsevat Pitkänsillansaari ja Kivisaari. Kutusaari ja Naurissaari ovat nimistään huolimatta niemiä. Niiden taakse jää Taipaleenlahti, jonka rantana on Saloistenjärven vastainen kannas. Rannan läheisyydessä sijaitsee kolme maatilaa ja rannoille on rakennettu kymmeniä vapaa-ajan asuntoja. Järven pohjoispuolelta kulkee Janakkalasta lähtevä seututie 292, josta erkanee kaakkoon Lempeltoon ja Saloisiin kulkeva kylätie.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Järveen on johdettu muutama metsäoja, mutta suuri osa vedestä on peräisin Saloistenjärvestä. Isojärven laskuoja on Kirinmyllynoja, joka laskee Kesijärveen. Vesireitti jatkuu kulkien Sääjärven ja Hiidenjokeen kautta Vanajaveteen. Järven luusuan alapuolella on karttoihin merkitty kaksi patoa. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 1135 vuorokautta.

Lähteet 

Sääjärvenojan valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Valkjärvi (Hämeenlinna, Koivukehä)

Valkjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Koivukehän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 1,2 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat avosuota. Järvi on autio, vaikka sinne tulee heikko tie yhdystieltä 13682. Janakkalan vastainen raja ohittaa järven yli 100 metrin päässä.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,2 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia eikä sillä ole laskuojaa.

Lähteet 

Luhdanjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Harasjärvi

Harasjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee kahden korkean kallionmäen välissä. Sen pinta-ala on 41 ha ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsää. Järven pohjois- ja eteläpäässä lähes rantaan ulottuu pienet peltopalstat. Saaria on kolme. Kaksi suurinta saarta sijaitsevat vierekkäin järven eteläpäässä. Ne ovat Isosaari ja Pikkusaari. Kolmas saari on Kariniemenkärjen edustalla oleva rannanläheinen luoto. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa. Rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet järven ohittavalta yhdystieltä 2951. Hollolan vastainen raja käy noin 30 metrin päässä rannasta.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,0 metriä mpy. Järveen laskee yksi metsäoja ja muutama pelto-ojaa. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se yhtyy Luhdanjokeen Koivukehän kylän lähellä.

Lähteet 

Luhdanjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Mustakatos

Mustakatos  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Perinkään kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 10,5 ha ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat soistunutta metsämaata. Rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie yhdystieltä 13863.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 150,8 metriä mpy. Järveen laskee pohjoiselta tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta Palojärvi ja muita suolampia. Järven oma laskuoja lähtee sen lounaisrannasta ja yhtyy Luhdanjokeen Arrankorven Kaalimaalla.

Lähteet 

Luhdanjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Palojärvi (Hämeenlinna)

Palojärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Perinkään kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 5,4 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie Poikmetsästä.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154,4 metriä mpy. Järveen laskee muutama oja tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta ja sen lyhyt laskuoja laskee Mustakatokseen.

Lähteet 

Luhdanjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Savilammi (Hämeenlinna)

Savilammi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kättärlän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee mäkisen metsämaaston loivassa painanteessa. Sen pinta-ala on 1,0 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat Savilammin ojitettua suota.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 157,7 metriä mpy. Lampeen on johdettu muutama suon kuivatusoja ja sen laskuoja johtaa lammen vedet Vesisuon kautta Harasjärvestä laskevaan laskuojaan, joka yhtyy etelämpänä Luhtajokeen.

Lähteet 

Luhdanjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Taka-Mustijärvi

Taka-Mustijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kättärlän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 2,7 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat ojitettua suota.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,8 metriä mpy. Järveen laskee muutama oja tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta ja sen lyhyt laskuoja laskee Palojärveen.

Lähteet 

Luhdanjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Etu-Mustijärvi

Etu-Mustijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kättärlän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa painaumassa. Järven pinta-ala on 5,0 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja rannat ovat ojitettua suota.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,1 metriä mpy. Järveen laskee muutama oja tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta ja sen lyhyt laskuoja laskee Palojärveen.

Lähteet 

Luhdanjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Perinkäänjärvi

Perinkäänjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Perinkään kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee alavalla Järvisuolla. Sen pinta-ala on 4,4 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat avosuota tai luhtaa. Järvelle näkyvät Huhkaskallio, Murtomaa ja Keijumäki.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä mpy. Siihen laskee luoteesta Häntästenoja ja sen laskuoja on Lapinjoki, jonka nimi muuttuu alajuoksulla Luhdanjokeksi.

Lähteet 

Luhdanjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Kalliojärvi (Hollola, Miehola)

Kalliojärvi  on Päijät-Hämeessä Hollolassa  Mieholan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on muodostunut Mustikkakallion ja Tasamäen viereiseen murrokseen. Sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa kuivaa metsämaata. Kalliojärvellä sijaitsee yksi Hollolan yleisistä uimarannoista.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pätilänjoen alaosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,5 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi lyhyttä ojaa ja sen laskuoja lähtee järven pohjoispäästä. Oja juoksee luoteeseen, mutta matkalla se on padottu lammeksi kallioiden murrokseen. Oja jatkaa padon jälkeen luoteeseen ja yhtyy Pätilänjokeen Järviojanniityllä. Joki laskee Mommilanjärveen.

Lähteet 

Pätilänjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Hämeenkosken järvet
Etu-Tuohijärvi

Etu-Tuohijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 4,8 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen ojitettua suota. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2951.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7 metriä mpy, mikä on samalla korkeudella kuin viereisellä Taka-Tuohijärvellä. Järvien väli on yhdistetty ojalla, joka tasaa vedenpinnat. Etu-Tuohijärveen on johdettu ympäröivälle suolle kaivettuja suo-ojia. Järven itärannasta lähtee Ruoko-oja, joka yhtyy Myllyojaan Riikoisten kylässä. Myllyoja muuttuu nimeltään alajuoksulla Pätilänjoeksi, joka laskee Mommilanjärveen.

Lähteet 

Pätilänjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Taka-Tuohijärvi

Taka-Tuohijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 3,7 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat suota. Järvi on autio, vaikka sen viereinen Etu-Tuohijärven rannoilla on vapaa-ajan asuntoja. Taka-Tuohijärvelle johtaa tie.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7 metriä mpy, mikä on sama kuin viereisellä Etu-Tuohijärvelläkin. Järveen laskee kolme suo-ojaa ja siitä on kaivettu yhdysoja Etu-Tuohijärveen. Sen laskuoja on Ruoko-oja, joka laskee Myllyojaan ja sen jälkeen Pätilänjokeen, joka vuorostaan laskee Mommilanjärveen.

Lähteet 

Pätilänjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Riikosten Valkjärvi

Riikosten Valkjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Riikosten kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 7,9 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja se on enimmäkseen kuivaa metsämaata. Järven itä ja koillisrannoilla on neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie yhdystieltä 2951.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7 metriä mpy. Järveen laskee yksi lyhyt metsäoja, mutta sillä ei ole laskuojaa.

Lähteet 

Pätilänjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Rantostenjärvi

Rantostenjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Poikmetsän kylässä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee Poikmetsän kylän peltoaukealla. Sen pinta-ala on 4,7 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat nykyään suojametsää. Sillä on yksi luotomainen saari. Järven lähiympäristössä on viisi maatilaa, joiden viljelmät kiertävät järven ympäri. Rantaan on myös rakennettu myös kolme vapaa-ajan asuntoa ja kaksi kiinteistöä. Niille johtaa tie kylätieltä, joka yhdistää yhdystiet 2951 ja 13867.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,9 metriä mpy. Pakkaselanjärvestä, jonka vedenpinta on 60 senttimetriä ylempänä, laskee puoli kilometriä pitkä oja. Järven laskuoja on Myllyoja, jolla on alajuoksulla monia eri nimiä. Vedet laskevat lopuksi Pätilänjoen kautta Mommilanjärveen.

Lähteet 

Pätilänjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Pakkaselanjärvi

Pakkaselanjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Poikmetsän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on muodostunut mäen taakse jääneeseen painanteeseen. Sen pinta-ala on 12,4 ha ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja rannat ovat pääaisassa metsämaata. Saaria on viisi. Niistä suurin on 160 metriä pitkä ja kapea. Kolme saarista muodostavat saarien ketjun, joka viittaa harjumuodostelmaan. Kaksi muuta saaria ovat rannan tuntumassa olevia luotoja. Järven pohjoispäässä sijaitsee maatila. Sen rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joista yksi sijaitsee suurimmassa saaressa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13867.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,5 metriä mpy. Luoteisrantaan laskee suora oja Latvajärvestä, joka on kolmen lammikon muodostama suo. Sen kautta on johdettu kolme metsä- ja pelto-ojaa. Laskuoja on puoli kilometriä pitkä ja se laskee Rantostenjärveen. Se vuorostaan laskee Myllyojan kautta Pätilänjokeen, joka päättyy Mommilanjärveen.

Lähteet 

Pätilänjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Ahvenaistenjärvi

Ahvenaistenjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Poikmetsän kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee metsämaastossa Poikmetsän Pakkaselassa olevan Punkastenmäen pohjoispuolella. Sen pinta-ala on 2,3 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat leveää avosuota. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Karinjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,1 metriä mpy. Järveä ympäröivä metsäalue on ojittamatonta metsää eikä järveenkään ole johdettu yhtään ojaa. Sille ei ole myöskään karttaan merkitty laskuojaa.

Lähteet 

Pätilänjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lammin järvet
Iso-Väihi (Hollola)

Iso-Väihi  on Päijät-Hämeessä Hollolassa  Ojastenmälkin kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on metsälampi, joka sijaitsee kumpuilevassa mäkimaastossa. Lammen pinta-ala on 1,1 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se rannat ovat suota. Lammen etelärannalle on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie yhdystieltä 13889.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Pätilänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Laihajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 152,4 metriä mpy. Ylempänä Väihinsuolla sijaitsee pienempi Vähä-Väihi, jonka vedenpinta on 3,2 metriä ylempänä. Sen laskuoja tuo suon ja lammen vedet Iso-Väihiin. Sen oma laskuoja jatkaa länteen ja se yhtyy puolen kilometrin päässä sijaitsevan ojitetun Lopalanniityn suo-ojiin. Ne on johdettu etelään virtaavaan Pitkänsillanojaan, joka yhtyy Porvolassa Kortajokeen. Kortajoki on alajuoksulla nimeltään Pätilänjoki, joka laskee Mommilanjärveen.

Lähteet 

Pätilänjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Hämeenkosken järvet
Alasjärvi (Janakkala)

Alasjärvi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Tervakosken kylätaajaman lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee Tervakosken kylän keskustaajaman lounaispuolella. Järvenselästä työntyy lounaaseen 1,1 kilometriä pitkä Kuosarinlahti ja Savilahden taakse kaakkoon kilometrin pituinen Luulionlahti. Järven pinta-ala on 121 ha ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 13,6 kilometriä ja rannat ovat puoliksi suo- ja metsämaata. Järven luoteis- ja koillisrannat ovat taajama-aluetta, mutta muut rannat ovat enimmäkseen luonnontilassa. Saaria on 12, joista 10 ovat yli aarin ja kaksi alle aarin kokoiset. Saarten yhteispinta-ala on 0,97 ha ja rantaviivan yhteispituus on 1,6 kilometriä.

Järvi on säännöstelty, jolloin vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 90,75 m ja 91,40 m välillä. Säännöstely toimenpannaan Tervakosken paperitehtaan tarpeisiin ja se koskee myös Alasjärven valuma-alueen yläpuolisia suuria järviä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 2 073 tuhatta m³. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 2,7 metriä.

Järven luoteisrannassa on lounaasta lukien Marttila, Pajunoja, Korpilo, Tietty ja Tervakosken puuhamaa. Ne yhdistää toisiinsa yhdystie 2974. Koillisrannassa sijaitsee vain Lepola, joka kuuluu kiinteästi keskutaajamaan. Tietyn ja Lepolan välissä virtaa Tervajoki, joka sukeltaa hetkeksi paperitehtaan alle.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Alasjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan keskikorkeus on 91,2 metriä mpy. Kuosarinlahteen laskee samalla korkeudella oleva Sokslammi. Samaan lahteen tulee myös Toivanjoki, joka on Kesijärven laskujoki. Toivanjoen kautta tulee pääosa Alasjärven läpi virtaavasta vedestä. Luulionlahteen laskee Saukonoja, joka virtaa Piilosuon turvetuotantoalueen vierestä. Järvenselän luoteisrantaan laskee vielä lyhyt Tietynoja. Järven laskujoki on Tervajoki, joka käytyään paperitehtaan alla, poistuu taajama-alueelta pohjoiseen Patalan suuntaan. Se laskee Kernaalanjärven kaakkoispäähän. Vedet jatkavat siitä Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 7 vuorokautta.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Sokslammi

Sokslammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Tervakosken kylätaajaman lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 34 ha ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. Saaria on kaksi, jotka ovat rannanviereisiä luotoja. Lampi on säännöstelty, jolloin vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 90,75 m ja 91,40 m välillä. Säännöstely liittyy Alasjärven säännöstelyyn, joka vaikuttaa myös Sokslammin vedenpinnan korkeuteen yhtä suurella määrällä. Lammen luoteispuoli on peltomaata ja siellä sijaitsee viisi maatila. Rannoille on rakennettu muutama vapaa-ajan asunto ja kiinteistö, joille johtaa tiet Tervakoskelta yhdystieltä 2874.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Alasjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,2 metriä mpy. Siihen laskee kolme lyhyttä pelto- ja metsäojaa. Lammen oma laskuoja lähtee kaakkoisrannasta ja laskee 300 metrin jälkeen Alasjärveen.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Hyvälammi

Hyvälammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Vähikkälän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Kesijärven pohjoispuolella ja sen pinta-ala on 11,9 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen peltomaata. Rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Launosista ja Vähikkälästä.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Kesijärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,5 metriä mpy. Siihen laskee neljä pelto-ojaa ja sen laskuoja on Vetelänoja, joka laskee Kesijärveen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 40 vuorokautta.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Huhkajanlammi

Huhkajanlammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Joentaan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee suon ja pellon välissä. Se pinta-ala on 6,0 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja rannat ovat suota. lampi on kasvamassa umpeen ja se on autio. Lähin asutus sijaitsee 300 metrin päässä.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Kesijärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Siihen laskee kolme pelto-ojaa, jossa yhdessä tulee mukana myös suon kuivatusvesiä. Lammen laskuoja lähtee itään seuraten aluksi Sammaleensuon reunaa. Myöhemmin se yhtyy Leiniäisten ojaan, joka yhtyy sitten Pikkujokeen. Pikkujoki yhtyy Lopen taajamassa Loppijärven laskijokeen Nummistenjokeen. Se laskee Kesijärveen.

Lähteet 

Tervajoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Lopen järvet
Takanami-luokka

Takanami-luokka () on Japanin meri-itsepuolustusvoimain viiden vuodesta 2003 palvelukseenotetun ohjushävittäjän muodostama alusluokka.

Suunnittelu 
Luokka on Japanin itsepuolustusvoimien laivaston neljännen sukupolven ohjushävittäjäluokka, jonka alukset ovat selkeästi kehitetty Murasame-luokasta. Muutoksia aiempaan ovat kehittyneempi tulenjohtojärjestelmä OPS-24B sekä kaikuluotain. Murasame-luokan kolmen tuuman tykki on vaihdettu 127 millimetrin tykkiin ja Sea Sparrow -merimaaliohjukset on korvattu Evolved Sea Sparrow ESSM RIM-162:lla.

Alukset

Lähteet

Aiheesta muualla
SilkAirin lento 185

SilkAirin lento 185 oli SilkAir-yhtiön matkustajalento Indonesian pääkaupungista Jakartasta Singaporeen. 19. joulukuuta 1997 lennolla ollut Boeing-737-300-tyyppinen kone syöksyi Musi-jokeen eteläisellä Sumatran saarella lähellä Palembangia, ja kaikki 97 matkustajaa sekä seitsemän miehistön jäsentä kuolivat. Onnettomuuden uskotaan olleen kapteenin suorittama itsemurhaisku, jonka taustalla olivat hänen taloudelliset vaikeutensa.

Lähteet 

Lento-onnettomuudet Indonesiassa
Vuoden 1997 lento-onnettomuudet
Vuoden 1997 rikokset
Okakalat

Okakalat (Stephanoberyciformes) oli lahko viuhkaeväisten luokassa. Lahko koostui neljästä heimosta: harjapäät (Melamphaidae), rokkopäät (Gibberichthyidae), okakalat (Stephanoberycidae) ja okasuomukalat (Hispidoberycidae). Näistä Melamphaidaessa on yli 60 lajia, kun muissa on alle viisi. Okakalat ovat syvänmeren kaloja.

Nykyisin Stephanoberyciformes-lahko sisällytetään limapääkalojen lahkoon, jonka Stephanoberycoidea-yläheimon se pääosin muodostaa.

Lähteet
Rugelach

Rugelach on juutalainen leivonnainen. Se on aškenasijuutalaista alkuperää ja erityisen suosittu Israelissa, jossa sitä myydään yleisesti kahviloissa ja leipomoissa. Se on suosittu myös eurooppalaisten ja amerikkalaisten juutalaisten keskuudessa. 

Perinteisesti rugelachit ovat puolikuun muotoisia, ja ne valmistetaan kolmionmuotoisesta taikinasta, joka kääritään täytteen ympärille. Joidenkin lähteiden mukaan sekä rugelach että ranskalainen voisarvi ovat molemmat saman wieniläisen leivonnaisen kehitysmuotoja. Urbaanin legendan mukaan Wienissä keksittiin valmistaa puolikuun mallisisa leivonnaisia vuoden 1683 Wienin taistelun voiton kunniaksi. Todellisuudessa näyttää kuitenkin siltä, että sekä rugelach ja sen väitetty edeltäjä Kipferi ovat vielä vanhempia, kun taas voisarvi modernissa muodossaan kehitettiin vasta 1800-luvulla. Tämä on johtanut näkemyksiin, joissa voisarvea pidetään rugelachin ja Kipferin jälkeläisenä.

Rugelach voidaan valmistaa myös struudelin malliseksi mutta kuitenkin niin, että se leikataan paloiksi ennen paistamista.

leivonnaiset
Juutalainen keittiö
Lumoojatar (DC Comics)

Lumoojatar (), oikealta nimeltään June Moone, on DC Comicsin sarjakuvissa esiintyvä antisankari, joka teki ensiesiintymisensä Strange Adventures -lehden numerossa 187. Viidennessä Suicide Squadista kertovassa sarjakuvassa hänestä tuli yksi ryhmän vakituisista jäsenistä.

Lumoojatar esiintyy myös vuoden 2016 elokuvassa Suicide Squad, jossa häntä näyttelee Cara Delevingne.

Lähteet 

DC-universumin supersankarit
DC-universumin superroistot
Red Dead

Red Dead on Rockstar Gamesin julkaisema villiin länteen sijoittuva videopelien sarja.

Pelit 
 Red Dead Revolver (2004)
 Red Dead Redemption (2010)
 Red Dead Redemption: Undead Nightmare (2010)
 Red Dead Redemption 2 (2018)

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Pelisarja MobyGamesissä
Fouta Djallon

Fouta Djallon (myös Futa Djallon ja muita kirjoitusasuja, alkuperäinen fulaninkielinen nimi Fuuta Jaloo) on ylänköalue Guinean länsi- ja keskiosisissa. Sen pinta-ala on noin 77 000 neliökilometriä.

Alueen pinnankorkeus on Atlantin valtameren lähellä 300–400 metriä ja keskiosassa 800–1000 metriä. Korkein kohta on Loura- eli Tamguevuori (1537 metriä). Fouta Djallonilta saavat alkunsa Gambiajoki, Senegalin alkujoki Bafing ja monet Nigerin yläjuoksun sivujoista. Alkuperäiset trooppiset sademetsät on lähes kokonaan hakattu. Seudulla harjoitetaan maanviljelyä ja karjanhoitoa.

Fouta Djallon on saanut nimensä alkuperäisestä fulaninkielisestä nimestä alueelle ja kanta-asukkaistaan djalonkeista. Myöhemmin sinne muutti fulbeja, jotka 1600-luvun loppuun mennessä muodostivat alueen pääväestön. 1700- ja 1800-luvuilla aluetta hallitsi islamilainen Fouta Djallonin fulbevaltio, joka liitettiin Ranskan Guineaan vuonna 1897.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Guinean maantiede
Guillaume Gründler

Guillaume Gründler (s. 3. tammikuuta 1989) on ranskalainen karateka. Hän on Kyokushinin kaksinkertainen Euroopan-mestari.

Kilpaura
2009 Gründler saavutti ensimmäisen Ranskan mestaruuden voitettuaan loppuottelussa David Derycken. Myöhemmin hän voitti myös Espanjan Openin kevytsarjassa.

2010 hän oli mukana EM-kilpailuissa Romaniassa, jossa Gründlerin kisat päättyivät välieriin.

Sittemmin hän voitti Ranskan cupin 2011 kevytsarjassa ja keskisarjassa 2012, jossa hän voitti loppuottelussa Lucian Gogonelin.

2013 Gründler voitti Euroopan-mestaruuden kevytsarjassa. Hän voitti loppuottelussa Kiril Zuborevin. 2014 hän saavutti hopeaa Ranskan cupissa jouduttuaan jättämään loppuottelun väliin lääkärin kehotuksesta. Vuotta myöhemmin Gründler voitti Berliinissä uransa toisen Euroopan-mestaruuden ruskea vöisenä. Hän voitti loppuottelussa Anton Khizhinskyn. Mestaruuden jälkeen marraskuussa 2015 Gründler oli mukana World Open -turnauksessa.

Kaksi vuotta myöhemmin Gründler oli huhtikuussa mukana MM-kisoissa Japanissa, jossa hän putosi jatkosta ensimmäisellä kierroksella hävittyään Ilias Astamiroville. Toukokuussa Gründler saavutti kotikisoissa Ranskassa EM-pronssia. Hän oli myöhemmin marraskuussa mukana Japanin mestaruuskilpailuissa, mutta jäi 32 parhaan ulkopuolelle.

2019 toukokuussa Gründler saavutti EM-pronssia Puolassa.

Lähteet

Ranskalaiset karatekat
Kyokushinin harjoittajat
Vuonna 1989 syntyneet
Elävät henkilöt
Siltasairaala

Siltasairaala on Helsingin Meilahden sairaala-alueelle rakenteilla oleva sairaala. Siltasairaala korvaa Töölön sairaalan sekä suurimman osan Meilahden Syöpätautien klinikan toiminnoista. Sairaala rakennetaan Meilahden tornisairaalan laboratoriosiiven ja osittain Syöpätautien klinikan paikalle. Rakennustöiden kustannusarvio on 280 miljoonaa euroa.
Sairaalaa alettiin rakennettiin vuonna 2018, ja se pääurakoitsija SRV luovutti tilat sairaanhoitopiirin hallintaan 30. kesäkuuta 2022. Toiminta alkaa vuonna 2023.

Katso myös 

 Luettelo Suomen sairaaloista

Lähteet

Meilahti
Helsingin sairaalat
David Braben

David Braben on videopelien kehittäjä, joka tuli tunnetuksi Elite ja Zarch -pelien kehityksestä. 

Braben on Frontier Developments -yrityksen perustaja ja kuuluu Raspberry Pi Foundationin perustajiin, joka edistää tietotekniikan opetusta kouluissa.

Braben on palkittu Game Developers Choice Awards:in pioneeripalkinnolla sekä British Academy Games Awards Academy Fellowship -palkinnolla. Braben on saanut OBE-arvonimen. Braben on saanut Development Legend Award -palkinnon Develop Industry Excellence Awards -tapahtumassa vuonna 2005.

Lähteet 

Brittiläiset videopelisuunnittelijat
Brittiläiset ohjelmoijat
Videopeliohjelmoijat
Vuonna 1964 syntyneet
Elävät henkilöt
Makenin yliopisto

Makenin yliopisto (), joka tunnettiin aiemmin nimeltä Fatima-instituutti (), on yksityinen katolinen yliopisto Makenissa, Sierra Leonessa. Sen perusti nimellä Fatima-instituutti katolisen kirkon emerituksen pastori George Biguzzi syyskuussa 2005. Elokuussa 2009 koululle myönnettiin yliopiston asema, jolloin se sai nykyisen nimensä. Vuonna 2016 yliopistossa oli opiskelijoita 1 700.

Lähteet

Sierra Leonen yliopistot
Katoliset yliopistot
Nastasia Iavorscaia

Nastasia Iavorscaia (s. 11. helmikuuta 1991 Chișinău) on moldovalainen karateka. Hän on sijoittunut kahdesti neljänneksi Kyokushinin EM-kilpailuissa 2014 ja 2017. Iavorscaia on voittanut Moldova Cupin kolmesti ja Ranskan mestaruuden kolmesti. Hän on voittanu myös katassa kultaa Ranskan Openissa.

Kilpaura
Iavorscaia aloitti kamppailulajien harrastamisen Ashiharalla ja Shōtōkanilla. Hänellä on 1. danin musta vyö Ashiharassa ja on saavuttanut nuorten tasolla menestystä molemmissa tyylisuunnissa.

Kyokushin
Iavorscaia osallistui toukokuussa 2013 painoluokallisiin EM-kilpailuihin Kiovassa harjoitellessaan vielä Ashiharaa. Hän saavutti kisojen jälkeen historian toisissa Moldovan cupissa mestaruuden 2013. Vuotta myöhemmin hän otteli EM-kilpailuissa Bulgariassa, jossa hän selvitti tiensä pronssiotteluun. Iavorscaia hävisi kevytsarjan pronssiottelussa Agata Zjawinskalle.

Helmikuussa 2015 Iavorscaia saavutti pronssia Ranskan cupissa. Hän saavutti pronssia myös Lyon Openissa alle 55-kiloisten sarjassa voitettuaan Ginger Alumin. Hän kilpaili myös katassa, jossa tuloksena oli neljäs sija. Iavorscaia oli mukana myös Saksan EM-kilpailuissa 2015, jossa hän sijoittui 5–8 parhaan joukkoon. Lokakuussa Iavorscaia otteli vielä Moldova Cupissa, jossa hän voitti kultaa alle 55-kiloisten sarjassa.

2016 Iavorscaia voitti pronssia Ranskan cupissa edellisvuoden tapaan. Sitä vastoin Ranska Openin kata-kilpailussa hän saavutti hopeaa. Lokakuussa 2016 Iavorscaia voitti Moldova Cupin. Hän kohtasi loppuottelussa Inna Velixarin.

Tammikuussa 2017 Iavorscaia voitti Ranskan Openissa kultaa katassa. Helmikuussa hän sen sijaan voitti uransa neljännen pronssimitalin Ranskan Cupissa. Toukokuussa hän otteli toistamiseen EM-kilpailuissa pronssista, mutta hävisi tällä kertaa Lyonissa Lilia Baistiuchenkolle. Lokakuussa Iavorscaia saavutti Belgian Openin mestaruuden katassa. Joulukuussa hän saavutti Bayeux Openissa pronssia katassa.

Iavorscaia saavutti tammikuussa 2018 hopeaa katassa Ranskan Openissa. Pian helmikuussa hän saavutti Ranskan mestaruuden keskisarjassa voitettuaan loppuottelussa Juliette Lebonin tuomariäänin. Huhtikuussa Iavorscaia saavutti Saksan mestaruuden voitettuaan loppupottelussa Natalia Stachowiczin. Hänet palkittiin turnauksen naisten parhaasta taisteluhengestä.

Iavorscaia saavutti helmikuussa 2019 uransa toisen Ranskan mestaruuden. Tällä kertaa kevytsarjassa, jossa hän voitti loppuottelussa Camille Fostierin. Maaliskuussa Iavorscaia otti hopeaa kevytsarjassa Espanjan Openissa. Toukokuun EM-kisoissa Puolassa hänen matka päättyi alkukierrokselle.

Iavorscaia voitti uransa kolmannen Ranskan mestaruuden helmikuussa 2020, voitettuaan loppuottelussa Maeva Guigonisin.

Lähteet

Moldovalaiset karatekat
Kyokushinin harjoittajat
Vuonna 1991 syntyneet
Elävät henkilöt
Chicago Justice

Chicago Justice on yhdysvaltalainen Dick Wolfin luoma draamasarja. Se on neljäs televisiosarja Wolfin Chicago-sarjoista.

Yhdysvalloissa sarjan esittäminen alkoi 1. maaliskuuta 2017 NBC-kanavalla. Toukokuussa 2017 NBC ilmoitti sarjan jäävän vain yhden kauden mittaiseksi.

Tarina 
Sarjassa seurataan Chicagossa sijaitsevan Cook Countyn piirisyyttäjien arkea oikeussalissa ja sen ulkopuolella.

Näyttelijät

Crossover-jaksot 
Chicago Justice sijoittuu samaan maailmaan sarjojen Chicago Fire, Chicago P.D. ja Chicago Med kanssa. Sarjoilla on useita crossover-jaksoja.

Tuotanto 
Vuoden 2016 tammikuussa ilmoitettiin Chicago Law -nimisen sarjan aloittamisesta. Saman vuoden maaliskuussa sarjan nimeksi vaihdettiin Chicago Justice.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Chicago Justice NBC.comissa 
 

Yhdysvaltalaiset draamasarjat
NBC:n televisio-ohjelmat
2010-luvun televisiosarjat
Asmodeus

Asmodeus, hepreaksi Ashmedai ja kreikaksi Ασμοδαίος, Asmodaios, on juutalaisessa mytologiassa demonien kuningas. Asmodeus on alun perin lainattu vanhasta iranilaisesta uskonnosta.Apokryfisessä Tobitin kirjassa kerrotaan, että Asmodeus oli rakastunut Raguelin tyttäreen Sarahiin, ja demoni tappoi peräjälkeen seitsemän Sarahin aviomiestä heidän hääöinään. Arkkienkeli Rafael neuvoi Tobiakselle, miten demonin pystyisi voittamaan. Tässä onnistuttuaan Tobias nai Sarahin.

Talmudin mukaan Salomo vangitsi Asmodeuksen ja pakotti demonin orjatyöhön Jerusalemin ensimmäisen temppelin rakennustyömaalle. Muissa legendoissa Asmodeus kuvataan hyväntahtoisempana hahmona.

Lähteet 
 Manfred Lurker: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. ISBN 0-203-67189-9

Demonit
Juutalaisuuden demonit
Suihkujarru

Suihkujarru eli reverssi on lentokoneen moottorin toiminto, jolla sen tuottama työntövoima saadaan käännettyä lentokoneen hidastamiseksi koneen laskeuduttua. Se toimii niin, että moottorista ulos tulevat kaasut ohjataan esimerkiksi erilaisten levyjen avulla eteenpäin, lentokoneen kulkusuuntaa vastaan. Tällöin ne tuottavat negatiivisen työntövoiman tai vähintään kumoavat moottorin tuottaman työntövoiman, jolloin myös moottorin tuottama ilmanvastus hidastaa konetta. Vastaava toiminto voidaan toteuttaa myös potkurikoneessa muuttamalla potkurien lapakulmat negatiiviseksi.

Monet lentokoneet voivat myös peruuttaa suihkujarrun avulla, mutta sitä ei enää nykyään yleensä käytetä peruuttamiseen potkurikalustoa lukuun ottamatta. Esimerkiksi Finnair käytti suihkujarrujen avulla peruuttamista portilta työnnön korvikkeena muun muassa DC-9-laivastossaan ajoittain aina vuosituhannen vaihteeseen saakka. Käytännöstä luopuminen liittyy  polttoaineen hintojen nousuun ja käänteisen käyttövirtauksen aiheuttamaan vierasesinevauriovaaraan -- esimerkiksi kiviä tai muuta irtainta ainesta voi osua koneeseen, jos suihkujarrua käytetään pidemmän aikaa. Toisaalta DC-8-koneessa suihkujarruja voitiin käyttää myös ilmassa jarruttamiseen. Joissakin nykysuihkukoneissa (esim.Airbus A380) vain osa moottoreista on varustettu suihkujarruilla, sillä niiden teho on nykymoottoreilla aiempaa pienempi, johtuen niiden aiempaa pienemmästä polttokammion läpivirtauksesta (ohivirtausmoottori). A380:n tapauksessa ilmailuviranomaiset eivät kuitenkaan hyväksyneet suihkujarrujen poisjättämistä, vaikka tätäkin ehdotettiin.

Katso myös 
Lauda Airin lento 004

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Lentokonekomponentit
Miisa Lindén

Mirja-Liisa (Miisa) Lindén (s. 25. kesäkuuta 1957 Loimaa) on suomalainen ohjaaja, dramaturgi, käsikirjoittaja ja näyttelijä. Hän on työskennellyt sekä teatterissa että televisiossa ja elokuvataiteessa.

Ura 
Loimaalaissyntyinen Lindén on dramatisoinut Kalle Päätalon teoksia näyttämölle ja toimittanut useita Päätalon teksteihin pohjautuvia kirjoja. Hän on dramatisoinut ja ohjannut myös Pirkko Saision Elämänmenon Kuopion kaupunginteatteriin ja ohjannut Niskavuoren Hetan Kokkolan kaupunginteatterissa.

Lindén työskenteli Uusi päivä -televisiosarjassa script editorina ja käsikirjoittajana 2010–2014. Vuonna 2017 Lindén dramatisoi Metsolat Mikkelin Naisvuoren kesäteatterin näyttämölle.

Lindén opiskeli Tampereen yliopiston draamalinjalla (hum. kand.). Hän on toiminut näyttelijänä, muun muassa Ahaa Teatterissa 1983–1987. 1990-luvulla Lindén näytteli sivurooleja useissa Yle TV2:n draamatuotannoissa. Hänen roolejaan on muun muassa Vanhasen Riitta suositussa televisiosarjassa Metsolat, jota hän myös käsikirjoitti.

Bibliografia 
Ihmisiä Iijoen törmällä
Isäni Hermanni
Riitun poika Kalle
Linjoilla ja linjojen takana
Montuissa ja tellingeillä
Taivaan tulet
Vikke Nilon tarina
Metsolat-romaanit

Teatteridramatisointeja ja -ohjauksia 
Siipirikkoja ja matriarkkoja eli kuule meitä Kaija Koo (2017)
Metsolat (2017)
Niskavuoren Heta (2016)
Elämänmeno (2013)
Vanhan ruhtinaan rakkaus (2010)
Aekuset naeset (2008)
Rotunaenen (2006)
Poro-Kristina (2003)
Pekka Töpöhäntä ja kellarijengi (2000)
Nalle Puh (1999)
Täyden tuntirahan mies (1999)
Loru-Lotta (1998)
Huonemiehen poika (1996)

Filmografia

Elokuvat 
Päätalo (2008) (adaptaatio)
Riitun poika Kalle (1999) (käsikirjoitus ja henkilöohjaus)
Voi hyvin, toivoo Saara (1991) (käsikirjoitus)

Televisiotuotannot 
Hovimäki (1999)
Elämän suola (1997)
Pimeän hehku (1996)
Metsolat (1993–1996)
Uusi päivä (2010–2014)

Lähteet ja viitteet

Aiheesta muualla 
Taike.fi

Suomalaiset dramaturgit
Suomalaiset käsikirjoittajat
Suomalaiset näyttelijät
Suomalaiset teatteriohjaajat
Vuonna 1957 syntyneet
Elävät henkilöt
Hr. Ms. K IX

Hr. Ms. K IX oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston vuonna 1922 palvelukseenotettu K VIII -luokan sukellusvene.

Valmistus 

Alus tilattiin 27. kesäkuuta 1917 Koninklijke Maatschappij De Scheldeltä Vlissingenistä ja sen köli laskettiin 1. maaliskuuta 1919. Alus laskettiin vesille 23. joulukuuta 1922 ja se otettiin palvelukseen puoli vuotta myöhemmin 21. kesäkuuta 1923.

Palvelus 
Alus lähti 28. helmikuuta 1924 Vlissingenistä ja se matkasi ilman saattajaa Portlandin, Plymouthin, Sevillan, Tunisin, Aleksandrian, Port Saidin, Suezin kanavan, Adenin ja Colombon kautta Sabangiin, jonne se saapui 13. toukokuuta. Alus saapui Surabayaan 15. kesäkuuta.

Hr. Ms. K IX, Hr. Ms. K II, Hr. Ms. K VII ja Hr. Ms. K VIII matkasivat 25. maaliskuuta 1926 Tarakanista Manilaan ja takaisin.

Toinen maailmansota 
Saksa hyökkäsi Alankomaihin 10. toukokuuta 1940. Japani hyökkäsi 6. joulukuuta 1941 Pearl Harboriin, minkä jälkeen Yhdysvallat ja Alankomaat julistivat sodan Japanille. Keisarillisen Japanin laivaston ilmavoimat pommitti 14. joulukuuta Tarempahia. Japanilaiset nousivat maihin 27. joulukuuta Borneon ja Singaporen välissä sijaitsevalla Tambelanilla.

Alus oli Surabayan laivastontelakalla huollettavana joulukuun alusta 1941 alkaen, jona aikana se oli alusluettelosta poistettuna. Aluksen miehistö siirrettiin 8. joulukuuta 1941 palvelukseen palautettavalle Hr. Ms. K X:lle.  

Hr. Ms. K IX palautettiin maaliskuussa 1942 palvelukseen, jolloin sen miehistöksi tuli Surabayan sukellusvenetukikohdan reserviläisiä. Aluksen piti olla Siaminlahdella partiomatkalla, mutta se joutui palaamaan satamaan konehuoneessa havaittujen vikojen vuoksi. Alus matkasi Fremantleen Surabayan jouduttua japanilaisten haltuun.

Aluksella oli mukanaan seitsemän merkittävää upseeria ja se saapui Fremantleen 13. maaliskuuta. Alus oli 1.-2. huhtikuuta maalialuksena sukellusveneentorjuntaharjoituksessa Fremantlessa.

Alankomaat tarjosi 15. huhtikuuta kahta sukellusvenettä miehistöineen Australian laivastolle. Hr. Ms. K XII operatiiviseen palvelukseen ja Hr. Ms. IX sukellusveneidentorjunnalle koulutuskäyttöön. Australia hyväksyi tarjouksen huhtikuun lopulla ja K IX nimettiin HMAS K9:ksi.

HMAS K9

Lähteet

Viitteet

K VIII -luokan sukellusveneet
Alankomaalaiset toisen maailmansodan sukellusveneet
Konstantin Kovalenko

Konstantin Kovalenko (, s. 14. kesäkuuta 1995 Jekaterinburg, Sverdlovsk) on venäläinen karateka. Hän on Kyokushinin kolminkertainen Euroopan-mestari.

Kilpaura
Kovalenko oli mukana World Openissa 2015, jossa hän eteni neljännelle kierrokselle, kunnes hävisi maamiehelleen Vladislav Jekimoville ipponilla.

Huhtikuussa 2016 Kovalenko oli mukana Uralin UFD turnauksessa, jossa hän saavutti kultaa voitettuaan loppuottelussa Alexei Shatunovin. Marraskuussa hän otteli Japanin mestaruuskilpailuissa, jossa Kovalenko sijoittui kuudenneksi.

Kovalenko saavutti 2017 ensin Venäjän cupissa hopeaa hävittyään loppuottelussa Goderdzi Kapanadzelle. Maaliskuussa hän voitti Espanjan Openissa mestaruuden avoimessasarjassa. Toukokuussa hän voitti Euroopan-mestaruuden superraskaassasarjassa. Hän pudotti välierissä puolipisteellä Alejandro Navarron ja loppuottelussa tuomariäänin Damian Galinskin.

Toukokuussa 2018 Kovalenko saavutti uransa kolmannen Euroopan mestaruuden ja samalla toisen superraskaassasarjassa Bulgariassa. Hän voitti loppuottelussa Goderzi Kapanadzen.

Marraskuussa 2019 Kovalenko oli mukana toistamiseen World Openissa, jossa hän tällä kertaa sijoittui viidenneksi. Kovalenko palkittiin myös kisojen parhaasta ottelutekniikasta.

Marraskuussa 2020 Kovalenko muutti Japaniin Kyokushinin päämajaan opettamaan karatea. Hän saavutti myöhemmin samana kuukautena Japanin mestaruuden voitettuaan loppuottelussa Kaito Nishimuran. Kovalenkosta tuli samalla historian kolmas venäläinen, joka on kyennyt voittamaan Japanin mestaruuden avoimessa sarjassa.

Huhtikuussa 2022 Kovalenko lähti puolustavana mestarina Japanin mestaruuskilpailuihin. Hän jäi turnauksessa neljänneksi tyrmättyään sääntöjen vastaisesti Yamagawa Tatsuman. Kesäkuussa Kovalenko puolestaan saavutti toisen Japanin mestaruuden, oltuaan mukana painoluokallisissa kisoissa. Hän voitti loppuottelussa Yamato Nagasawan.

Lähteet

Venäläiset karatekat
Kyokushinin harjoittajat
Vuonna 1995 syntyneet
Elävät henkilöt
Millespakka

Millespakka Oy on yhdeksän kunnan omistama jätehuoltoyhtiö, jonka tehtävänä on järjestää alueen jätehuolto lain mukaisesti. Vuonna 1996 perustetun yhtiön osakaskunnat ovat Alajärvi, Halsua, Kyyjärvi, Lappajärvi, Lestijärvi, Perho, Reisjärvi, Soini ja Vimpeli.  Perustamisvaiheessa yrityksen nimi oli Järviseudun Jätehuolto Oy.

Millespakan jätteenkäsittelyasema on valmistunut vuonna 2001, ja yhtiö on myös osakkaana Westenergyn jätteenpolttolaitoksessa. Lisäksi yhtiön alaisuudessa on ekopisteitä ja hyötyjäteasemia osakaskuntien alueella.  Yhtiön nykyinen nimi Millespakka on peräisin alueesta, jossa jäteasema sijaitsee.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Millespakka Oy

Suomalaiset yritykset
Eteläpohjalaiset yritykset
Pohjois-Pohjanmaa
Keski-Pohjanmaa
Keski-Suomi
Jätehuoltoyhtiöt
Jätehuolto Suomessa