Liminka

Liminka () on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  neliökilometriä, josta  neliökilometriä on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Limingan asukasluku on kasvanut erittäin voimakkaasti viime aikoina. Liminka on tilastoitu myös Euroopan nuorimmaksi kunnaksi. Asukkaista 40 prosenttia on alle 18-vuotiaita, ja asukkaiden keskimääräinen ikä on 31,1 vuotta.

Limingan naapurikunnat ovat Kempele, Lumijoki, Muhos, Oulu, Siikajoki, Siikalatva, Tyrnävä ja Vaala.

Historia 
Kansanperinne kertoo Limingan saaneen nimensä Limmi-jättiläisestä, joka vaikutti seudulla muinoin.

Vielä keskiajalla oli suurin osa kunnan länsiosista meren alla. Kunnan tunnetuimmat muinaisjäännökset ovat Linnanmaa ja Virkkulan–Mustosenkankaan jätinkirkot, jotka ovat luultavasti hylkeenpyytäjien väliaikaisia asuinpaikkoja.
Vakinaisesti seutu asutettiin 1300-luvulla, jolloin satakuntalaiset eränkävijät jäivät pysyvästi erämailleen. Seutu oli keskiajan lopulla karjalaisten nautintamaata, mikä aiheutti ristiriitoja itäisten ja läntisten verottajien kesken. Limingan kylä poltettiin muun muassa pitkänvihan aikana. Myös isonvihan aikana 1700-luvun alussa Liminka joutui hävityksen kohteeksi.

Liminka on Pohjois-Pohjanmaan vanhimpia seurakuntia, sillä se itsenäistyi jo 1400-luvun lopulla. Limingan hallinnollinen alue ulottui 1500-luvulla idässä Kainuuseen saakka. Limingan kirkkopitäjästä eronneita pitäjiä ovat Kainuun alueen kattanut Oulujärven pitäjä (1559, uudelleen 1598) sekä Oulujokilaakson ja Oulunsalon kattanut Oulun pitäjä (1606), jonka perustaminen tuli otolliseksi Oulun kaupungin perustamisen myötä. Lisäksi 1600- ja 1700-luvuilla Limingan alaisiksi kappeliseurakunniksi perustetut Kempele, Lumijoki, Temmes ja Tyrnävä erotettiin omiksi kunnikseen ja seurakunnikseen 1800-luvun lopulla.

Nykyisen Limingan asukasluku oli 2 760 vuonna 1860 ja vuonna 1900 jo 3 449. Limingan ensimmäinen kirkko sijaitsi Sunilan mailla. Seuraavat Linnukanmäellä rakennetut kirkot tuhoutuivat sotavuosina 1589 ja 1592. Täyssinän rauhan jälkeen vuonna 1596 rakennettiin uusi kirkko, joka oli käytössä vuoteen 1826 saakka, jolloin nykyinen kirkko valmistui. 1600-luvulta lähtien Liminkaa hallitsi kuuluisa Lithoviuksen pappissuku.

Sisällissodan alkuvaiheessa vuonna 1918 Limingassa sijainnut venäläisten 50 miehen vahvuinen varuskunta luovutti aseensa ilman vastarintaa Limingan suojeluskunnalle. Liminka oli Suomen ainoa paikkakunta, jossa tiedetään solmitun paikallinen hyökkäämättömyyssopimus punakaartin ja suojeluskunnan välillä.

Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

Luonto 

Limingan alue on luode–kaakko-suunnassa pitkä ja kapea maakaistale, joka ulottuu Perämeren Lumijoenselkään liittyvän Liminganlahden pohjukasta noin 60 kilometriä sisämaahan. Temmeksen kohdalla kunta katkeaa lähes kahtia. Maasto on etenkin länsiosassa tasaista lakeutta. Kunnan kaakkoisosat ovat vaihtelevaa, soistunutta kangasmaata. Limingan lakeus on valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta. Liminganlahden rantavyöhykkeen jälkeen alkaa peltoalue, joka myöhemmin vaihtuu metsä- ja suoalueiksi. Limingan seudulla maa kohoaa noin 83 senttimetriä sadassa vuodessa. Rannikon mataluudesta ja jokien tuomasta aineksesta johtuen rannan siirtymä on noin 10–18 metriä vuodessa.

Peruskallio on Limingan tasangolla hyvin syvällä ja sen päällä on kunnan pohjoisosassa paksu savikerrostuma. Tämä Muhoksen muodostuma on Tupoksen kohdalla 900 metriä paksu. Etelässä kallioperä koostuu graniitista. Yleisin maalaji on savi, jota on ennen kaikkea rannikon läheisyydessä. Kunnan itäosassa vallitsevia ovat moreenimaat. Paikoin on myös harjumuodostumia ja turvetta.

Tärkeimmät vesistöt ovat tasangolla luikertelevat vähävetiset Liminganjoki, Temmesjoki, Tyrnävänjoki ja Ängeslevänjoki. Ne yhtyvät ennen Liminganlahtea, jossa ne muodostavat sokkeloisen suiston. Liminganlahti on kansainväliset vaatimukset täyttävä kosteikkoalue. Se tunnetaan linnuistaan, niityistään ja kasveistaan. Maan kohoamisen johdosta kasvillisuus on jatkuvassa kehitystilassa. Liminganlahden kasvilajisto on erikoinen. Alueella tavataan lukuisia eteläisiä, pohjoisia ja myös kotoperäisiä lajeja. Monia Pohjoisen jäämeren rannikon tai siihen laskevien jokien kasvilajeja kasvaa Suomessa vain Liminganlahdella. Maailman luonnonsäätiön mukaan Liminganlahti on Euroopan arvokkain lintualue.

Manner- ja Meri-Suomen puoliväli

Kun puolitetaan Nuorgamin (70°05’30’’) ja Bogskärin (59°30’10’’) leveysasteet ja Märketin (19°07’53’’) ja Ilomantsin Virmajärven (31°35’11’’) pituuspiirit, saadaan koordinaateiksi , joka sijoittuu Limingan Värminkoskentien ja rautatien risteykseen, parin kilometrin päähän Limingan kirkonkylästä.

Liikenne 
Limingan kirkonkylä sekä Hirvinevan, Ketunmaan, Tikkaperän ja Tupoksen kylät sijaitsevat Pohjanmaan radan varressa. Aiemmin rautatieliikenne on ollut osa liminkalaisten arkea, mutta nykyisin Limingan rautatieasemalla ei ole lipunmyyntiä eikä henkilö- tai tavaraliikennettä. Aiemmin Liminkaan liikennöi Koskilinjat Oy, nykyään Limingassa liikennöi OTP Travel

Liminka sijaitsee valtaväylien risteyskohdassa: Haaransillalla risteävät valtatiet 4 ja 8. Limingan ja Oulun välisellä osuudella moottoritieksi rakennettu Nelostie kiertää nykyisin Limingan kirkonkylän kauempaa, ja liikenne vanhana nelostienä tunnetulla seututiellä 847 on rauhoittunut merkittävästi. Tiehallinnon kelikamera on sijoitettu Haaransillan risteykseen.

Koulutus
Limingassa on kaksi yhtenäisen perusopetuksen koulua. Liminganlahden yhtenäiskoulu toimii kirkonkylässä, ja Ojanperän koulu johon oppilaan tulevat Ala-Temmeksen, Ketunmaan, Hirvinevan ja Selkäsenkylän alueilta. Tupoksen koulu toimii Tupoksen taajamassa. Lisäksi kirkonkylässä toimii Limingan lukio. Limingan Seudun Musiikkiopisto toimii Limingan lisäksi Lumijoen, Rantsilan ja Tyrnävän alueella. Limingan koulutuskeskus toimii lastensuojelun laitoshuollon yksikkönä järjestäen nuorille perus- ja ammatillista opetusta ja perhekotitoimintaa. Koulutuskeskuksen yhteydessä toimii Kylliälän koulu.

Lakeuden kansalaisopisto toimii pääosin koulujen tiloissa järjestäen kursseja pääosin talvikaudella. Vuonna 1892 perustetun Limingan Kansanopiston ylläpitämä Limingan taidekoulu järjestää koulutusta muun muassa kuvataiteilijoille, sarjakuvittajille ja kirjoittajille. Oulun seudun ammattiopiston Limingan yksikkö järjestää turvallisuusalan opetusta. Ammattiopisto Luovin Limingan toimipaikka järjestää koulutusta Limingan Kramsunkujan ja Lännentien toimipaikoissa puutarha- ja matkailualoilla sekä auto-, kone-, puu- ja verhoilutekniikan koulutusaloilla.

Kylät ja kulmakunnat
Limingassa on neljä henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):
 Ala-Temmes
 Liminka (Limingankylä)
 Rantakylä
 Virkkula

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Limingassa oli 10 133 asukasta, joista 8 062 asui taajamissa, 2 032 haja-asutusalueilla ja 39:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Limingan taajama-aste on 79,9 %. Limingan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Limingassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Limingan seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Limingan alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.

Kulttuuri

 Alakestilän arboretum, Ylipää
 Viikateniiton MM-kilpailut, järjestäjä LC Liminka-Liminganlahti, vuodesta 1993
 Teatteriyhdistys Teatteri Hannu ry, perustettu vuonna 2002
 Teatteri Rytinä, perustettu vuonna 2004
 Hengellinen teatteriyhdistys Via Dolorosa-Liminka Ry, vuodesta 2011
 Vilho Lampi –museo, rakennettu vuonna 1868, muistokoti Aappola ja Limingan kotiseutumuseo Limingan museoalueella
 Limingan kulttuuripolku
 Voimakas trombi tuhosi Limingan kuplahallin 17.–18. heinäkuuta 2005. Tämän tilalle on rakennettu Limingan jäähalli opetusministeriön tuella vuonna 2007.
 ArsLiminka ry, perustettu 2011
 Liminganlahden lintukuvafestivaali järjestetään vuonna 2013 jo seitsemättä kertaa
 Limingan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihapotut, ohrarieska ja imellyspuuro.
 Limingan taidekoulu

Limingan nähtävyydet

 Kukka- ja eläinpuisto Escurial
 Limingan kirkko
 Limingan museoalue (Vanha Liminka)
 Liminganlahti
 Linnukkapatsas

Urheiluseuroja 
 Lakeuden Paini ry
 HC KiekkoBoys ry
 JiiPee-Rallyteam Tupos ry
 Lakeuden Tennis ry
 Lakeuden Urheiluratsastajat ry
 Limingan Kickboxing ry
 Limingan Kiekko ry
 Limingan Naisvoimistelijat ry
 Limingan Niittomiehet ry
 Rantalakeuden Moottorikelkkailijat
 Tupoksen Tuisku
 Voimistelu- ja urheiluseura Alatemmeksen Vesa ry
 Voimistelu- ja urheiluseura Limingan Luja ry

Tunnettuja liminkalaisia 
Julius Immanuel Bergh, kirkkoherra (1810–1878)
Isak Heikka, työväenaktiivi, ammattiyhdistysjohtaja ja toimittaja (1891–1938)
Anna-Leena Härkönen, kirjailija, näyttelijä (s. 1965)
Ari Koch, kuvanveistäjä (s. 1956)
Juhana ”Kyösti” Kokko, kirjailija (1856–1926)
Niilo Kokko, arkkitehti (1907–1975)
Hannu Krankka, nuijasodan päällikkö (k. noin 1630)
Vilho Lampi, taidemaalari (1898–1936)
Leo Lastumäki, näyttelijä (1927–2012)
Hannu Lukin, taidemaalari (s. 1963)
Aapo Lyytinen, nimimerkki Sampoinen, runoilija ja opettaja (1852–1893)
Sakari Matinlauri, kuvanveistäjä (s. 1957)
Jari Elsilä, Kalevan pilapiirtäjä (s. 1960)
Hjalmar Mellin, matemaatikko (1854–1933)
Abraham Ojanperä, oopperalaulaja (1856–1916)
Tomi Pekkala, jääkiekkoilija (s. 1988)
Eero Sangi, lentopalloilija (s. 1979)
Heikki Sarvela, musiikin lehtori (1938–1991)
Heikki Toppila, kirjailija (1885–1963)
 Eero Ylitalo, tietokilpailija (s. 1953)
Antti Ylönen, jääkiekkoilija (s. 1983)

Kansanedustajia 
 Susanna Huovinen (syntynyt Limingassa), SDP, 1999 alkaen
 Väinö Juustila, Kokoomus, 1918–1922
 Antti Nahkala, (syntynyt Limingassa), Suomen sosialistinen työväenpuolue, 1922–1924
 Eero Pehkonen, (syntynyt Limingassa), Maalaisliitto, 1914–1918
 Juho Sunila, (syntynyt Limingassa), Maalaisliitto, 1922–1927, 1927–1933. Pääministerinä vuosina 1927–1928 ja 1931–1932.
 Antti Tuomikoski, Suomalainen puolue, 1908–1909
 Samuli Tuomikoski, Kokoomus, 1929–1933

Ystävyyskunnat
  Nõo, Viro

Kuvia Limingasta

Katso myös 
 Luettelo Limingan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Kirjallisuutta
 
  417 s.

Aiheesta muualla 

 Limingan kunnan kotisivut
 Tilastokeskus – Limingan avainluvut
 Liminganportti
 Liminganlahti 
 liminganlahti.net
 WWF – Liminganlahti 
 Limingan taidekoulu

Seulonnan keskeiset artikkelit