Sr3

Sr3 on VR-Yhtymän käyttämä sähköveturi. Sr3 on uusin VR:n käyttämästä kolmesta sähköveturisarjasta ja se perustuu Siemens Mobilityn Vectron-veturimalliin. Vetureita on tilattu 80 kappaletta, ja tilauksessa on optio 97 lisäveturille. Sarjan toimitukset alkoivat vuonna 2016, ja ensimmäiset veturit otettiin käyttöön kaupallisessa liikenteessä kesäkuussa 2017.

Historia 
Vuonna 2012 VR-Yhtymä järjesti avoimen EU-tasoisen tarjouskilpailun uudesta sähköveturisarjasta. Tarjouskilpailussa valmistajalta edellytettiin muun muassa kokemusta vähintään 20 sähköveturin valmistamisesta vuosina 2000–2011. Näiden vetureiden tuli myös olla edelleen käytössä, akselipainon piti olla vähintään 21 tonnia, huippunopeuden piti olla vähintään 200 km/h ja vetureiden yhteenlasketun ajokilometrimäärän piti olla vähintään viisi miljoonaa kilometriä. Lisäksi valmistajalta vaadittiin kokemusta sähkövetureiden tai -junien toimivuudesta vaativissa olosuhteissa, kuten kovassa pakkasessa, kesähelteillä ja pöllyävässä lumessa.

Tilauksesta kiinnostuneita olivat ainakin isot kiskokalustovalmistajat Alstom, Bombardier Transportation ja Siemens Mobility. VR:n hankintailmoitukseen kirjaamat vaatimukset kykenikin täyttämään käytännössä vain muutama valmistaja ja ne sulkivat muun muassa suomalaisen Transtechin pois tarjouskilpailusta. Veturien liikkumiskyvyn ja talvikestävyyden sekä valmistajan tarjoaman huoltopaketin mainittiin olevan hankintapäätöksen kannalta tärkeitä tekijöitä. Lisäksi ison, optioineen 177 veturin sarjan tilaaminen mahdollistaa erityisesti liikennöitsijää varten veturimalliin tehtävät muutokset.

Joulukuussa 2013 VR ilmoitti tilaavansa 80 Vectron-sähköveturia saksalaiselta Siemensiltä. Tilaukseen sisältyy lisäksi optio 97 lisäveturista. Kaupan arvo on noin 300 miljoonaa euroa. Sopimus kaupasta tehtiin osapuolten välille helmikuussa 2014.

Koko 80 veturin Sr3-sarjan suunnitellaan olevan liikenteessä vuonna 2026. VR:n mukaan uudella sähköveturisarjalla korvataan Neuvostoliitosta 1970–1980-luvuilla hankitut Sr1-sähköveturit, jotka poistetaan käytöstä vaiheittain uusien veturien toimitusten edetessä. Lisäksi uuden sähköveturin tavoite on helpottaa talviliikenteen ongelmia. Sr3-sarjan käyttöiän on arvioitu jatkuvan 2070-luvulle saakka.

Toimitukset 

Maaliskuussa 2015 Suomeen saapui Siemensin omistama Vectron-koeveturi (USr3), joka ajoi koeajoja huhtikuusta alkaen. Koeveturi palautettiin Saksaan syyskuussa 2016. Ensimmäinen varsinainen Sr3-veturi (3302) saapui Suomeen koeajoon tammikuussa 2016. Veturit 3303 ja 3304 saapuivat Suomeen toukokuussa. Veturilla 3301 ajettiin aluksi koeajoja kesään 2016 asti Saksassa ja Tšekissä ja se tuotiin Suomeen heinäkuussa. Viides Sr3-veturi (3305) tuli Suomeen syyskuussa 2016. Näillä vetureilla ajettiin koeajoja, kunnes ne saatiin kaupalliseen liikenteeseen kesällä 2017. Huhti- ja toukokuussa 2017 maahan saapui kymmenen veturin esisarjan loput viisi veturia.

Esisarjan seurantajakson jälkeen vetureiden sarjavalmistus ja jatkotoimitukset alkoivat kesällä 2018. Loppuvuoden 2018 aikana toimitettiin kahdeksan veturia (3311–3318) ja tammikuussa 2019 kolme veturia lisää (3319–3321). Huhtikuussa 2019 toimitettiin veturit 3322 ja 3323. Keväällä otettiin myös koulutuskäyttöön Sr3-vetureiden simulaattorit Kouvolassa. 2. syyskuuta 2019 Suomeen tuli kolme uutta Sr3-veturia (3324–3326), ja 30. tammikuuta saapuivat veturit 3327 ja 3328. Veturit 3329–3331 saapuivat Suomeen huhtikuussa 2020, ja 3332–3334 syyskuussa 2020. Veturit 3335–3336 saapuivat Suomeen tammikuussa 2021, 3337–3339 huhtikuussa 2021 ja 3340–3342 elokuussa 2021. Veturit 3343–3344 saapuivat Suomeen tammikuussa 2022 ja 3345–3347 maaliskuussa 2022. Jatkossa Sr3-vetureita on tarkoitus toimittaa VR:lle noin kymmenen veturia vuodessa.

Ongelmia

Vaikka Sr3-veturit on hankittu yleislinjakäyttöön, niitä käytettiin ensimmäiset kaksi vuotta ainoastaan tavaraliikenteessä, sillä Sr3:n ETCS-standardin mukaisen veturilaitteen ja Suomen rautateiden JKV-kulunvalvontajärjestelmän kommunikaatio-ongelmat aiheuttivat vetureille tarpeettomia hätäjarrutuksia. Ensimmäinen kokeilu matkustajaliikenteessä tehtiin 7. joulukuuta 2017. Liikenne- ja viestintävirasto antoi Sr3-vetureille 1. kesäkuuta 2019 alkaen rajoitetun käyttöluvan matkustajaliikenteeseen, jolloin Sr3:n vetämät InterCity-junat alkoivat liikennöidä ensin Oulu–Rovaniemi-reitillä 3. kesäkuuta 2019 alkaen ja myöhemmin Helsinki–Oulu-reitillä 24. kesäkuuta 2019 alkaen. Koekäyttöjakson jälkeen veturien käyttö matkustajaliikenteessä laajeni Poriin ja Vaasaan suuntautuville reiteille, ja edelleen marraskuussa 2020 Joensuuhun.

Sr3 3309 suistui kiskoilta ja vaurioitui tasoristeysonnettomuudessa Kemijärvellä 12. joulukuuta 2018. Veturi kuljetettiin maateitse Oulun rautatieaseman ratapihalle, jossa se seisoi pitkään odottamassa vakuutusyhtiön päätöstä korjauksesta. Myöhemmin keväällä 2019 veturi siirrettiin Ilmalan varikolle, josta se hinattiin syyskuussa 2019 Hankoon ja laivattiin edelleen Saksaan, jossa veturi korjattiin Siemensin Münchenin tehtaalla. Korjauksen yhteydessä veturiin vaihdettiin myös Onnettomuustutkintakeskuksen suositusten mukaisesti uudenlaiset sivuikkunat ja turvavalaistus. Veturi palautettiin Suomeen korjattuna 21. marraskuuta 2019.

Ominaisuudet 

Sr3 perustuu Siemens Mobilityn vuodesta 2010 tuotannossa olleeseen Vectron-sähköveturiin, joka pohjautuu tekniikaltaan sitä edeltäneisiin Eurosprinter- ja Eurorunner-veturimalleihin. Sr3 on VR:llä yleislinjakäytössä, eli sitä käytetään sekä matkustaja- että tavaraliikenteen tarpeisiin. Veturin oikosulkumoottorien teho on 6 400 kW, mikä mahdollistaa 200 km/h huippunopeuden ja 350 kN vetovoiman liikkeellelähdössä. Sr3 on siis lähes kaksi kertaa niin tehokas kuin Sr1-veturi, ja sen liikkeellelähtövoima on noin 16 % suurempi kuin Sr2-veturilla. Sr3:lla voidaan vetää 2 100 tonnin painoista junaa rataosuuksilla, joiden pituuskaltevuus on jopa 10 promillea. Koeajoissa Sr3:lla on saavutettu 220 km/h huippunopeus ja kaksinajossa on vetureilla vedetty vetovoimakokeissa 5 700 tonnin painoista junaa.

Sr3 on Vectronin ns. "last mile" -versio ("viimeinen maili"), eli se on varustettu sähkömoottoreiden lisäksi kahdella dieselkäyttöisellä aggregaatilla, jotka mahdollistavat liikennöimisen myös sähköistämättömillä rataosuuksilla. Dieselmoottoreiden yhteisteho on 360 kW. Dieselmoottoreita käytetään pääasiallisesti varavoimalähteenä sekä tarvittaessa tavaraliikenteessä ja vaihtotyössä siten, että aggregaatit tuottavat sähköä ajomoottoreille mahdollistaen liikkumisen ilman ajolangasta saatavaa sähköä. Veturi voi liikkua dieselmoottorien avulla jopa sadan kilometrin matkan 20 km/h nopeudella, jolloin juna saadaan esimerkiksi sähköverkon vikatilanteessa liikutettua seuraavalle liikennepaikalle. Koeajoissa Sr3-pari on kyennyt vetämään mittausvaunun ja kuormatun koevaunun 55 kilometrin päähän sähköistetystä rataosuudesta, keskinopeuden ollessa 25 km/h. Matkustajaliikenteessä Sr3:n dieselvetoa käytettiin ensimmäisen kerran 6. toukokuuta 2020, kun Kontiomäellä asemarakennuksen tulipalosta johtuen rataosuuden ajolangoista oli katkaistu virta.

Ajomoottorien ripustus ei ole täysin jousitettua tyyppiä kuten VR:n aikaisemmissa Sr2- ja Sr1-vetureissa. Ison ja pienen vetohammaspyörän sekä hammaspyöräkotelon jousittamaton paino lepää vetopyörien päällä toisin kuin täysin jousitetussa rakenteessa, mutta moottorin paino ei lepää vetopyörän päällä. Moottorit on ripustettu telin runkoon, ja voiman välitys jousitetusta moottorista jousittamattomaan pieneen vetohammaspyörään tapahtuu onton vetopyöräakselin läpi kahden joustavan teräslevynivelen välityksellä.  Rakenne on yksinkertaisempi ja huokeampi, ja rataan välittyvät haitalliset voimat ovat vain vähän suurempia kuin täysjousitetussa rakenteessa.

Sr3:n paineilmajärjestelmä sisältää kaksi öljytöntä mäntäkompressoria, jotka kykenevät tuottamaan yhteensä 3 500 litraa paineilmaa minuutissa. Järjestelmän käyttöä voidaan jatkaa keskeytyksettä myös yhdellä kompressorilla toisen vikaannuttua. Pääsäiliön tilavuus on 1 m³. Veturi valvoo lisäksi jatkuvasti ilmankuivaimen toimintaa sekä jarrujärjestelmän ilmanlaatua.

Tavara- ja ratapihaliikennekäyttöä varten Sr3 on varustettu radio-ohjauslaitteistolla. Vetureihin on asennettu eurooppalaisen ETCS-kulunvalvontastandardin mukainen Trainguard 100 -veturilaite, joka sovittimen avulla kykenee lukemaan myös JKV-ratalaitteita. Veturi on varustettu myös WLAN-verkolla ja DGPS-paikannuslaittein. Sr3:ssa on Unilink-kytkimet, eli veturi voidaan kytkeä sekä SA-3- että ruuvikytkimillä varustettuun kalustoon. EKE Trainnet -tietojärjestelmän avulla veturi saa jatkuvasti ajantasaista tietoa mm. vaunujen ovien ja jarrujen tilasta. VR:n vaunukaluston lisäksi Sr3 on yhteensopiva Sr2-sähköveturien ja Edo-ohjausvaunujen kanssa.

Vaikka päällisin puolin Sr3 muistuttaa normaalia Vectron-veturia, on siihen tehty lukuisia muutoksia, jotta veturista on saatu soveltuvampi Suomen raideliikenteeseen ja ilmastoon. Suomalaiseen 1 524 millimetrin raideleveyteen sopivat telit on tehty Grazissa, Itävallassa. Muilta osin Sr3-veturit on valmistettu Siemensin tehtaalla Münchenissä. Veturin talvikestävyyttä on paranneltu lukuisin eri tavoin: veturin kori on lämpöeristetty, alustan muotoilu estää lumen kerääntymisen ja kaikki ulkoiset laitteet ja kytkennät on suojattu lumelta. Lisäksi jäähdytyksen ilmanottoaukot on siirretty veturin katolle, ja ilmanotto tapahtuu onton katon muodostaman kammion kautta. Veturiin on asennettu lumiaura ja keulaa on vahvistettu hirvieläinkolarien varalta rakenteellisesti sekä suojalevyin. Veturin ohjaamo on varustettu lämmitettävällä ilmastoinnilla ja myös lisälämpöpuhaltimin. Veturin luvataan toimivan jopa 40 asteen pakkasessa. Sr3 on myös Sr1:tä energiatehokkaampi, sillä jarrutuksessa syntynyt energia syötetään takaisin sähköverkkoon ja veturin valaistus on kauttaaltaan toteutettu LED-tekniikalla. Sr3:n päävalonheittimien valovoima on 220 000 cd. Veturi on varustettu yhteensä 410 ampeeritunnin nikkelikadmiumakustolla.

Ensimmäinen isompi huolto Sr3-vetureille tehdään noin 1,2 miljoonan ajokilometrin jälkeen. Veturi lähettää langattomasti jatkuvasti teknistä dataa ja diagnostiikkaa, jolloin varikolla voidaan jo ennalta suunnitella tarkastusten sekä huoltojen sisältöä ja aikataulua. Sr3:n kuluvat osat on pyritty suunnittelemaan niin, että niiden vaihtoväli olisi mahdollisimman pitkä. Veturin osat ja materiaalit voidaan kierrättää 98-prosenttisesti.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Resiina-lehden artikkeli Sr3-veturista
  Kuvia Sr3-vetureista vaunut.org-sivustolla

Suomalainen rautatiekalusto
Siemens