joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Chihuahua (kaupunki)

Chihuahua [tʃi'wawa] on Chihuahuan osavaltion pääkaupunki Meksikossa. Vuonna 2014 siellä oli 887 600 asukasta. Kaupungin nimen alkuperä ei ole tarkkaan tunnettu, mutta nahuatlin kielessä sana Xicuahua merkitsee kuivaa, hiekkaista paikkaa.

Kaupunki perustettiin virallisesti nimellä Real de San Francisco de Cuéllar vuonna 1709, kun sen läheltä oli löytynyt hopeaa. Vuonna 1718 se uudelleennimettiin Felipe el Real de Chihuahuaksi. Koirarotu chihuahua on sieltä kotoisin.

Chihuahua sijaitsee Sierra Madren laaksossa Chihuahuan autiomaan laidalla.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Meksikon kaupungit
Edward Victor Appleton

Edward Victor Appleton (6. syyskuuta 1892 – 21. huhtikuuta 1965) oli brittiläinen Nobel-palkittu fyysikko. Hän löysi toisen maailmansodan aikaan ilmakehän Appleton-kerroksen ja sai löydöstä Nobelin fysiikanpalkinnon 1947.

Appleton syntyi Bradfordissa ja opiskeli Cambridgen yliopistossa. Ensimmäisessä maailmansodassa hän oli pioneerijoukoissa, ja rauhan tultua hän palasi Cambridgeen ja alkoi tutkia radioaaltoja ja ilmakehän fysiikkaa Cavendish-laboratoriossa. Vuonna 1924 hänet kutsuttiin fysiikan professoriksi Lontoon yliopistoon. Hän palasi Cambridgeen 12 vuotta myöhemmin.

Vuoden 1924 loppupuolella Appleton aloitti yhdessä BBC:n kanssa kokeet, joilla löytyi radioaaltoja heijastava kerros ilmakehän yläosista, nykyisin ionosfääriksi kutsutusta kerroksesta. Tämä Appeltonin kerros heijastaa lyhytaaltoja niin että radioaaltoja voidaan lähettää ympäri maapallon.

Vuonna 1939 Appleton nimitettiin valtion tutkimuslaitokseen, jossa hän työskenteli toisen maailmansodan aikana tutkaa ja ydinpommia kehittävissä projekteissa. Sodan jälkeen 1949 hänet nimitettiin Edinburghin yliopiston rehtoriksi.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Brittiläiset fyysikot
Nobelin fysiikanpalkinnon saajat
Brittiläiset aateliset
Vuonna 1892 syntyneet
Vuonna 1965 kuolleet
Jussi Halli

Jussi Halli (s. 1978 Helsinki) on suomalainen toimittaja, juontaja ja it-alan johtaja.

Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Halli toimi vapaana toimittajana, uusimediayhtiöissä ja poliittisten sekä sitoutumattomien nuorisojärjestöjen hallituksissa.

Televisiouransa Halli aloitti syksyllä 1999 Helsingin kaapeliverkossa toimineella Helsingin Aluetelevisio ATV:lla, jonka päätoimittajana hän oli elokuusta 2001 kanavan lähetystoiminnan loppumiseen saakka joulukuuhun 2002. Tänä aikana hän ei esiintynyt omalla nimellään vaan käytti Kaarle Kimpulainen -pseudonyymiä. Tämän jälkeen Halli työskenteli MoonTV:n ajankohtaisohjelmien tuottajana ja ruutukasvona. 

Valtakunnalliseen julkisuuteen Halli nousi syksyllä 2002 MTV3:n ja Fremantle Median tuottaman Bonus-tietokilpailun isäntänä, ”Suomen nuorimpana setänä”. Lisäksi Halli on osallistunut moniin muihin ohjelmaprojekteihin, muun muassa isännöimällä Subtv:n Suoraa huutoa -talk show'ta ja juontamalla vuoden 2005 Miss Suomi -kilpailut. Televisiotoiminnan ohella Halli on myös esiintynyt radiossa, hän oli yksi edesmenneen Radio Cityn kanavaäänistä. Hän juonsi Herätysliike-aamuohjelmaa. 

Tällä hetkellä Halli juontaa MTV3:n automakasiiniohjelmaa Ajoneuvos sekä Radio Novan Liikenneohjelmaa. Syksyllä 2013 häneltä julkaistiin Ajoneuvos -ohjelmaan perustuva, saman niminen tietokirja.  
Halli on aikaisemmin työskentellyt mm. verkkopalvelu Suomi24:n johtajana. Hän on nykyään TeliaSoneran online-toimintojen myyntijohtaja.

Tietokirjat

Lähteet 

Suomalaiset televisiotoimittajat
Suomalaiset radiotoimittajat
Elävät henkilöt
Vuonna 1978 syntyneet
Velké Popovice

Velké Popovice () on kunta Tšekin tasavallassa lähellä Prahaa. Kunnassa on 2 325 asukasta (2009).

Paikkakunta on mainittu ensi kerran vuonna 1352. Se tunnetaan Velké Popovice -panimostaan, joka taas tunnetaan parhaiten Velkopopovický Kozel -oluen valmistuspaikkana.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Google Maps: Velké Popovice, Czech Republic

Tšekin kunnat
Smile (Brian Wilsonin albumi)

Smile on Brian Wilsonin albumi vuodelta 2004. Wilson, Van Dyke Parks ja Darian Sahanaja viimeistelivät yhdessä levyn, joka oli saanut alkunsa lähes 40 vuotta aiemmin. Alkuperäinen Smile-albumi, joka piti julkaista Wilsonin The Beach Boys -yhtyeen nimissä vuonna 1967, on luultavasti kuuluisin julkaisematon musiikillinen teos länsimaisen populaarimusiikin historiassa.

Smile vuonna 1967

Vuonna 1966 julkaistu Beach Boysin Pet Sounds -albumi on yleisesti mielletty yhdeksi populaarimusiikin tärkeimmistä julkaisuista. Seuraavalla albumillaan, Smilella Brian Wilsonin ja Beach Boysin oli tarkoitus ylittää itsensä vielä kerran. Wilson alkoi työstää aivan uudenlaisen rakenteen omaavia kappaleita tulevalle mestariteokselleen. Beatlesit (erityisesti Paul McCartney) olivat ihastuneita Pet Soundsiin, ja se innosti myös heitä kokeilemaan kaikenlaisia tekniikoita ja tunnelmia. Nyt alkoi Brian Wilsonin ja Beatlesien kilpailu saada uusi listojen kärkeä hallitseva hittilevy valmiiksi. Sen kilvan Brian Wilson lopulta hävisi. 

Smile-levyn tekoprosessia häiritsivät The Beach Boysin riita levy-yhtiönsä kanssa sekä Wilsonin kasvava epävarmuus, johon liittyi osittain levy-yhtiön ja musiikkimedian asettamat valtavat paineet. Ensimmäisenä saatiin aikaiseksi vuoden 1966 lokakuussa julkaistu hittisingle Good Vibrations, joka on tunnettu mestariteos. Monimutkainen kappale koostuu monesta eri osasta ja sitä äänitettiin jopa kolmessa eri studiossa. 

Kokopitkän albumin äänitysprojekti venyi ja venyi, syynä kappaleiden ja tuottamisen monimutkaisuus ja Wilsonin täydellisyydentavoittelu. The Beatles julkaisi klassikkolevynsä Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band kesäkuussa 1967 ja Wilson tunsi olleensa myöhässä. Hän ei halunnut viimeistellä Smileä ja jätti nauhat pölyttymään. The Beach Boys julkaisi syyskuussa 1967 albumin Smiley Smile, joka oli täynnä kaikenlaisia hätäisiä kokeiluja, mutta sinne pääsi myös pari kappaletta Smile-levyltä, tosin pahoin yksinkertaistettuna.

Brian Wilsonin soolo-Smile vuonna 2004

Brian Wilsonin soololevynä vuonna 2004 julkaistu Smile sai monilta kriitikoilta hyvää palautetta. Miltei 40 vuotta suunnitellusta myöhemmin ilmestynyt albumi ei kuitenkaan voinut vastata alkuperäistä julkaisua: levy julkaistiin niin erilaisena ajankohtana, eikä tuotoksella ollut mukana Beach Boysin muita jäseniä Brian Wilson lisäksi.

The Beach Boysin albumit
Vuoden 2004 albumit
Emil Zátopek

Emil Zátopek  (19. syyskuuta 1922 Kopřivnice – 22. marraskuuta 2000 Praha) oli tšekkoslovakialainen kestävyysjuoksija ja nelinkertainen olympiavoittaja.

Elämäkerta
Emil Zátopek voitti  Lontoon kesäolympialaisissa 1948, 10 000 metrin juoksussa kultaa ajalla 29.56,6 (vaikka juoksi matkaa kilpaa vasta toista kertaa) ja hopeaa 5 000 metrillä belgialaisen Gaston Reiffin jälkeen ajalla 14.17,8. 

Seuraavana vuonna Zátopek rikkoi 10 000 metrin juoksun maailmanennätyksen kahdesti ja rikkoi oman ennätyksen kolmesti seuraavan neljän kauden aikana. Hän myös rikkoi 5 000 metrin ennätyksen 1954, 20 kilometrin ennätyksen kahdesti 1951, tunnin juoksun ennätyksen kahdesti 1951, 25 kilometrin ennätyksen kahdesti vuosina 1952 ja 1955 sekä 30 kilometrin ennätyksen vuonna 1952.

Suomalaiset oppivat tuntemaan Zátopekin viimeistään hänen voitettuaan kolme kultaa Helsingin olympialaisissa vuonna 1952. Hän otti kultaa 5 000 ja 10 000 metrin juoksuissa ja päätti viime hetkellä ottaa osaa maratonjuoksuun, voittaen siinä kolmannen kultamitalin. Hän teki uudet olympiaennätykset kaikilla kolmella matkalla.

Zátopek voitti myös 1950 Euroopan mestaruudet 5 000 ja 10 000 metrillä ja uusi 10 000 metrin voittonsa seuraavissa kisoissa. Kaksi viikkoa ennen vuoden 1956 kesäolympialaisia häneltä leikattiin tyrä, mutta silti hän sijoittui maratonilla kuudenneksi. Zátopek lopetti juoksemisen seuraavalla kaudella.

Zátopek juoksi 1. marraskuuta 1953 Stara Boleslavissa 10 000 metriä aikaan 29.01,6. Hänen kuuden mailin väliaikansa oli 28.09,4. Hän voitti 1. tammikuuta 1954 São Paulon yöjuoksun ja sai 200 kg palkintoja.

Zátopek tuli erityisen tunnetuksi irvistyksestään juoksun aikana ja usein häntä kutsuttiin lempinimellä ”Tšekkiläinen veturi”. Suomalaisilta Zátopek sai lempinimekseen ”Satupekka”. Myös hänen vaimonsa Dana Zátopková oli huippu-urheilija: hän voitti keihäänheitossa kultaa olympialaisissa 1952 ja hopeaa 1960. Kansallissankari Zátopek oli merkittävä hahmo maansa kommunistisessa puolueessa. Hän kuitenkin kannatti puolueen demokraattista siipeä ja Prahan kevään jälkeen hänet erotettiin kaikista merkittävistä tehtävistä ja siirrettiin rangaistukseksi töihin uraanikaivokselle. Zátopek kuoli vuonna 2000 pitkäaikaiseen sairauteen Prahassa 78-vuotiaana. Kuolemansa jälkeen hänelle myönnettiin Pierre de Coubertin -mitali.

Teoksia Zátopekista 
Jean Echenoz: Pitkä juoksu. Suom. Erkki Jukarainen. Keltainen kirjasto 404, Tammi 2010, ISBN 978-951-31-4896-6

Lähteet

Aiheesta muualla

 Emil Zátopekin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
 Ylen Elävä arkisto: Satupekan kolmoisvoitto Helsingissä
 Video: Zatopek voittaa 5000 metriä Helsingin olympialaisissa

Tšekkoslovakialaiset olympiavoittajat
Tšekkoslovakialaiset kestävyysjuoksijat
Tšekkoslovakialaiset sotilaat
Vuonna 1922 syntyneet
Vuonna 2000 kuolleet
Seulonnan keskeiset artikkelit
Domus Academica

Domus Academica on alun perin opiskelija-asuntola Helsingin ydinkeskustassa. Toiminta-aikana asuntolassa oli yhteensä 110 kalustettua huoneistoa. Ylvan (ent. HYY Yhtymä) omistama,Suomen suurin kesähostelli Hostel Domus Academica, myöhemmin Both (2019) toimi tiloissa vuoteen 2020, jolloin sen toiminta lakkautettiin koronaviruksen vuoksi. Hostellissa oli vuokrattavana yli 300 huonetta ja se toimi kesähostellina kesä-, heinä- ja elokuussa. Hostellin lakkautuksen jälkeen asunnot muutettiin tavallisiksi vuokra-asunnoiksi. Kaikissa huoneissa on oma wc, suihku ja keittokomero jääkaapilla. Huoneita on kolmessa eri rakennuksessa samassa pihapiirissä. Kiinteistö Domus Academica eli Domma on Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan entinen asuntola. Se on Suomen vanhin opiskelija-asuntolaksi rakennettu asuntolakiinteistö. Asuntojen lisäksi Domus Academicalla sijaitsee ylioppilaskunnan alaisten opiskelijajärjestöjen kerhotiloja sekä ravintola- ja muita liiketiloja. Asuntola sijaitsee Helsingin Etu-Töölössä Leppäsuon alueella, osoitteissa Leppäsuonkatu 9 ja Hietaniemenkatu 14. Kiinteistö koostuu neljästä rakennuksesta. A- ja B-talot valmistuivat vuonna 1947, C-talo 1952 ja D-talo 1968. Näistä C-talo majoitti aluksi Helsingin Olympiakisojen lehdistöväkeä.

Kiinteistön ollessa vielä opiskelija-asuntolakäytössä se tarjosi noin kolmellesadalle opiskelijalle asuinhuoneistoja lukuvuoden aikana.

Lähteet 

Helsingin asuinrakennukset
Etu-Töölö
Minäkäsitys

Minäkäsitys eli minäkuva on mielle omasta itsestä, ihmisen käsitys siitä, millainen hän on. 

Minäkäsitys on osa yksilön maailmankuvaa. Se on läpi elämän muuttuva kuva itsestä ja suhteesta ympäristöön. Siihen vaikuttava tekijä on toisten ihmisten suhtautuminen yksilön toimintatapoihin ja persoonallisuuteen. Esimerkisi se, että kehitysvammaisten kyseessä ollen yleensä kiinnitetään huomiota vain heidän taitamattomuuteen eikä heidän kykyihinsä, saa kehitysvammaisten minäkäsityksen muodostumaan jokseenkin negatiiviseksi. Sen sijaan muiden ihmisten hyväksyvä ja arvosteleva palaute tukee ihmisen henkistä hyvinvointia ja se voi esimerkiksi auttaa toipumaan psyykkisistä ongelmista. Minäkuvaa voidaan katsoa kolmesta näkökulmasta. Ensinnäkin on ihanneminäkuva, joka käsittää yksilön mielikuvan siitä, millainen hän haluaisi olla ja millaisia toiveita hänellä on itsensä suhteen. Toiseksi on normatiivinen minäkäsitys, joka kuvaa ihmisen käsitystä siitä, että millaisen ympäristö haluaa hänen olevan ja mitä ympäristö odottaa häneltä. Kolmanneksi on todellinen minäkuva, joka käsittää ihmisen mielikuvan siitä, että millainen hän oikeasti on ja millaisia rooleja hänellä on eri yhteisöissä ja tilanteissa.

Katso myös 

 Itsetunto
 Ruumiinkuva
 Maailmankuva
 Minä (filosofia)

Kirjallisuutta

Lähteet 

Persoonallisuuspsykologia
Seulonnan keskeiset artikkelit
Giovanni Agnelli

Giovanni Agnelli (13. elokuuta 1866 – 16. joulukuuta 1945) oli italialainen elinkeinoelämän vaikuttaja. Hän on Fiatin perustaja. Agnellin kuoltua vuonna 1945 Fiatin johtoon tuli Vittorio Valletta. Hänen pojanpoikansa oli Gianni Agnelli.

Italialaiset elinkeinoelämän vaikuttajat
Italialaiset autonsuunnittelijat
Vuonna 1866 syntyneet
Vuonna 1945 kuolleet
Gianni Agnelli

Giovanni Agnelli, (paremmin tunnettu nimellä Gianni Agnelli, 12. maaliskuuta 1921 Torino, Italia – 24. tammikuuta 2003 Torino, Italia), oli italialainen teollisuusmies ja Fiatin pääomistaja.

Agnellista tuli isoisänsä Giovanni Agnellin perustaman Fiatin toimitusjohtaja vuonna 1963 ja hallituksen puheenjohtaja vuonna 1966. Agnelli uudisti Fiatin ja laajensi yhtiötä. Hän vetäytyi Fiatin johdosta vuonna 1996. Hänet oli sitä ennen nimitetty elinikäiseksi senaattoriksi ja hän oli Italian historian rikkain liikemies. Fiatin johtajana Agnelli hallinnoi 4,4 %:a Italian bruttokansantuotteesta (BKT), 3,1 %:a maan teollisuustyövoimasta ja 16,5 %:a sen teollisuuden tutkimusinvestoinneista.

Agnelli meni naimisiin vuonna 1953. Hänen poikansa Edoardo teki itsemurhan vuonna 2000. Agnelli kuoli vuonna 2003 eturauhassyöpään.

Agnelli toimi jalkapalloseura Juventuksen puheenjohtajana vuosina 1947–54.

Agnelli tunnettiin Italiassa lempinimellä l'Avvocato (’asianajaja’).

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

Italialaiset elinkeinoelämän vaikuttajat
Italialaiset liikemiehet
Vuonna 1921 syntyneet
Vuonna 2003 kuolleet
George Ball

George Wildman Ball (21. joulukuuta 1909 – 26. toukokuuta 1994) toimi Yhdysvaltain apulaisulkoministerinä (Undersecretary of State) John F. Kennedyn ja Lyndon B. Johnsonin hallituksissa. Hänet tunnetaan parhaiten Vietnamin sodan vastustajana laajentumisvaiheen aikana 1960-luvulla. Ball toimi myös jonkin aikaa Yhdysvaltain YK-suurlähettiläänä vuonna 1968.

Ball työskenteli Yhdysvaltain ulkoministeriössä toisesta maailmansodasta lähtien. Aluksi hän organisoi Yhdysvaltojen jälleenrakennusapua eurooppalaisille liittolaisille ja 1960-luvulle tultaessa alivaltiosihteerinä ja Euroopan-osaston päällikkönä. Hänellä oli tässä tehtävässä merkittävä osa Yhdysvaltojen Nato- ja EEC-suhteiden hoitamisessa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Ball
Ball
Ball
Taistelutekniikka

Taistelutekniikka tarkoittaa asejärjestelmän tai aseen (ydinsukellusvene, hävittäjä, rynnäkkökivääri, tutka, sinko, miekka, kivinuija, yms.) käyttöön liittyviä periaatteita ja taitoja sodankäynnissä.

Taistelutekniikka on sodankäynnin alin taso, käytännössä siis lähinnä yksilöön, ryhmään tai joukkueeseen liittyvää toimintaa.

Taistelutekniikasta seuraava taso on taktiikka.

Katso myös
 sodankäynnin tasot

Lähteet
Keskihajonta

Satunnaismuuttujan standardipoikkeama eli keskihajonta on hajontaluku, joka kuvaa keskimääräistä poikkeamaa odotusarvosta. Keskihajonta on varianssin neliöjuuri: . Etuna varianssiin nähden on tulkinnan helppous, sillä keskihajonnan asteikko vastaa mittausten asteikkoa.

Keskihajonnan suuruuksia 

Minkä tahansa jakauman keskihajonnalle pätee Tšebyšovin epäyhtälö

joka kuvaa, kuinka suurella todennäköisyydellä satunnaisesti valittu arvo on korkeintaan k:n keskihajonnan etäisyydellä odotusarvosta.

Lähteet 

Tilastotiede
Trance

Trance on elektronisen tanssimusiikin tyylilaji, joka kehittyi Euroopassa 1990-luvun alussa housen ja teknon vaikutuksesta. Se on muihin elektronisen tanssimusiikin tyylilajeihin verrattuna usein huomattavasti melodisempaa. Aikaisemmat vaikutteet tulivat 1980-luvun loppupuolen brittiläisestä acid housesta. Tyylin synnyinmaana pidetään Saksaa, varsinkin Frankfurtin kaupunkia. Alan pioneereina tunnetaan Oliver Lieb, Sven Väth ja DJ Dag, jotka kaikki toimivat useilla eri taiteilijanimillä tuottaen lukuisia merkittäviä kappaleita.

Ensimmäisenä virallisesti puhtaana trance-kappaleena pidetään Age of Loven samannimistä debyyttisingleä vuodelta 1990. Varhaisella trancella on paljon yhteistä teknon kanssa tempon ja rytmisen rakenteen suhteen, lisäten mukaan melodisia elementtejä, joita lainailtiin silloisesta Euroopassa vallinneesta house-tyylistä. 1990-luvun puolivälissä muodostuneet progressiivinen trance sekä uplifting trance popularisoivat tyylin suurempien massojen suosioon, lisäten mukaan usein naisvokaaleja, muuten hyvin instrumenttivoittoiseen tanssimusiikkiin. Tämän seurauksena musiikkitapahtumat siirtyivät pienistä tehdashalleista suuriin kaupallisiin klubeihin ja esiintymisareenoihin.

Trance-musiikissa käytetään lähes poikkeuksetta 4/4-tahtilajia. Tyyli muodostuu usein melodioiden kautta, joiden luomaa tunnetilaa monesti ylikorostetaan. Kestoiltaan kappaleet vaihtelevat viidestä kymmeneen minuuttiin. Useimmiten rakenne perustuu hitaaseen kehittelyyn ja energian kasvattamiseen, joita korostetaan tuomalla mukaan uusia elementtejä kappaleen kehittyessä. Myös erilaisilla rumpufilleillä ja breakdown-osuuksilla on suuri merkitys voimatasojen kasvattamisessa tai vähentämisessä. Kappaleiden tempo on yleensä 125–152 iskun välillä, riippuen mikä lukuisista eri alatyyleistä on kyseessä.

Tunnettuja ulkomaisia artisteja ja yhtyeitä
 Above & Beyond (Paavo Siljamäki, Jono Grant ja Tony McGuinness)
 Alex M.O.R.P.H
 Aly & Fila
 ATB
 Armin van Buuren
 Ferry Corsten
 Cosmic Gate
Giuseppe Ottaviani
 Sander van Doorn
 Paul van Dyk
 Gareth Emery
 Filo & Peri
 Kyau & Albert
 Lange
 Andy Moor
 Simon Patterson
Solarstone
 Markus Schulz
 Tiësto
Ørjan Nilsen (yleisimmin Orjan Nilsen)

Tunnettuja suomalaisia artisteja ja yhtyeitä
 Above & Beyond (Paavo Siljamäki)
 Darude
 DJ Orkidea
DJ Orion
 Joonas Hahmo
 Heikki L
 JS16
 K-System
 Miika Kuisma
Miikka Leinonen
 Super8 & Tab
 Tempo Giusto

Yleisimpiä alatyylejä
 Dream trance
 Eurotrance
 Goa trance
 Hard trance
 Progressiivinen trance
 Psykedeelinen trance (eli psytrance)
 Tech trance
 Tribal trance
 Uplifting trance
 Vokaalitrance

Aiheesta muualla 

 Ylen Elävä arkisto: Tekno ja sen johdannaiset olivat 1990-luvun rock 'n' rollia

Internet-radioita

1.fm
Afterhoursdjs
Afterhours.fm
 DDance.fm 
Digitally Imported
Elusive.fm
ETN.fm
FreshFM
MyTranceSpace 

Neradio
pulsradio
Techno4ever
Techno.FM
All Trance Radios 
United Djs Radio
Woed.fm 

Seulonnan keskeiset artikkelit
Pataljoona

Pataljoona (lyhenne patl. tai sotilaskäytössä P) on joukkoyksikkö, joka käsittää useamman perusyksikön. Pataljoonan komentajana toimii rauhan aikana everstiluutnantti tai majuri, sodan aikana kapteeni tai yliluutnantti. Komentajan apuna ja sijaisena toimii pataljoonaupseeri. Kenttätykistössä, ilmatorjuntatykistössä tai merivoimiin liitetyssä rannikkotykistössä pataljoona vastaa patteristoa. Prikaatin taistelua tukeva kenttätykistörykmentti koostuu kahdesta patteristosta. Suomalaiseen sodan ajan jääkäripataljoonaan kuuluu pataljoonan komentaja, esikunta, esikunta- ja viestikomppania, kranaatinheitinkomppania, kolme jääkärikomppaniaa ja huoltokomppania, miesvahvuuden ollessa noin 750 sotilasta.

Rauhan ajan pataljoonia Suomessa ovat olleet muun muassa viestipataljoona maavoimissa ja meripataljoona merivoimissa. Viestipataljoonat on nykyisin korvattu esikunta- ja viestipataljoonilla.

Historia
Pataljoonaksi (, taistelu, taistelumuoto) kutsuttiin alun perin 1400- ja 1500-luvuilla mitä tahansa taistelukentällä olevaa itsenäisesti toimivaa muodostelmaa, oli se sitten massiivinen 3 000 sotilaan espanjalainen neliö tai vain yksittäinen alle kahdensadan miehen komppania. 1600-luvun loppupuoliskolla eurooppalaisissa armeijoissa siirryttiin taistelukentällä yleisesti puolirykmentti-jakoon, ja pataljoona kuvasi myös tätä yksittäistä muotoa. Vähitellen nimitys puolirykmentti poistui käytöstä ja pataljoona kapeni tarkoittamaan ainoastaan tätä organisaation tasoa, joka koostui komppanioista ja oli prikaatin tai rykmentin osa.

Joukkotiedotus

Indoeurooppalaisten kielten vaikutuksesta pataljoonaa, patteristoa, prikaatia, armeijakuntaa, armeijaa ja armeijaryhmää johtavan komentajan lisäksi sanaa komentaja käytetään ulkomaisissa, lähinnä englanninkielisissä artikkeleissa  joskus myös ryhmänjohtajasta tai komppanianpäälliköstä, mikä ei ole Suomen puolustusvoimien suomenkielen mukainen tapa.

Lähteet

Viitteet 

Sotilasyksiköt
Nokkosihottuma

Nokkosihottuma eli urtikaria on iho-oire, jossa iholle nousee kutiavia paukamia. Myös voimakkaammat oireet ovat mahdollisia. Oireet voivat kestää yhdestä päivästä useisiin vuosiin. Oireiden takana voi olla monia erilaisia tekijöitä, ja usein syitä ei saada selville. Nokkosihottuma on lapsilla ja nuorilla yleisempää kuin ikääntyneillä. Sitä hoidetaan ensisijaisesti antihistamiineilla.

Oireet 

Nokkosihottumassa iholle nousee vaaleita, ympäristöstään punoittavia paukamia. Niiden koko vaihtelee muutamasta millimetristä useisiin senttimetreihin. Yksittäinen paukama kehittyy muutamassa minuutissa ja painuu pois tavallisesti tunnin tai kahden kuluessa, kuitenkin aina 24 tunnin sisällä.

Nokkosihottuman ensimmäinen oire on yleensä kutina. Voimakkaaseen reaktioon voi kuulua myös yleisoireita, kuten kuumetta, nivelsärkyä, pahoinvointia, vatsakipua ja ripulia. Myös voimakas anafylaktinen reaktio on äärimmäisessä tapauksessa mahdollinen.

Tietyt ruoka-aineet, alkoholi ja vaikkapa hikoileminen voivat pahentaa nokkosihottuman oireita.

Nokkosihottuman oireet voivat kestää yhdestä tai kahdesta päivästä useisiin vuosiin. Nokkosihottuma on akuutti, kun se kestää alle kaksi kuukautta, ja krooninen, kun se kestää yli kaksi kuukautta.

Esiintyminen 
Nokkosihottumaa esiintyy vähintään kerran elämässä noin 20 prosentilla väestöstä. Lapsilla ja nuorilla sitä esiintyy useammin kuin ikääntyneillä.

Joka toisella nokkosihottumapotilaalla on myös angioödeemaa eli pienen ihoalueen tai suun osan turvotusta.

Syyt 
Nokkosihottuman voi aiheuttaa hyvin moni erilainen tekijä. Useimmissa tapauksissa oireiden syytä ei saada selville.

Akuutin nokkosihottuman aiheuttaa usein nuhakuume tai muu virusinfektio, joka aktivoi tulehdusta välittävän entsyymiketjun. Tämän komplementin osat C3a, C4a ja C5a vapauttavat syöttösoluista histamiinia ja muita verisuoniin vaikuttavia aineita. Kyseessä ei ole allergia, mutta lapsilla esiintyy myös allergista nokkosihottumaa, jonka aiheuttaa jokin ruoka-aine tai lääkeaine.

Kroonisen nokkosihottuman voi aiheuttaa esimerkiksi krooninen bakteeri-infektio.

Autoimmuuniurtikaria on nokkosihottuma, joka aiheutuu potilaan omista vasta-aineista ihon omia kudoksia vastaan.

Fysikaalisessa nokkosihottumassa paukamat aiheutuvat esimerkiksi hankauksesta, paineesta, kylmästä, kuumasta, hikoilusta, auringovalosta tai vedestä.

Hoito 
Akuuttia ja kroonista nokkosihottumaa hoidetaan antihistamiineilla. Jos ne eivät auta, voidaan käyttää esimerkiksi leukotrieeniantagonisteja, sisäistä kortikoidia, immunosuppressiivisia lääkkeitä, kuten siklosporiinia, plasmafereesiä tai suonensisäistä vasta-ainetta.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Nokkosihottuma, Terveyskirjasto.fi

Ihon oireet
Seulonnan keskeiset artikkelit
Kylläisyys

Liuos on kylläinen, kun liuotettavaa ainetta ei tietyssä lämpötilassa enää liukene siihen. Se on kuitenkin kylläinen vain yhden aineen suhteen. Tämä määrä riippuu lämpötilasta ja etenkin kaasuilla myös paineesta. Useat nesteet liukenevat toisiinsa kaikissa mahdollisissa suhteissa, näin esimerkiksi vesi ja etanoli, eikä tällöin saada kylläistä liuosta. Sen sijaan kaasun ja kiinteän aineen liukeneminen nesteeseen on aina rajallista. Lisäämällä veteen riittävästi suolaa saadaan aina lopulta kylläinen liuos. Tällöin suolaa liukenee nesteeseen sama määrä kuin liuoksesta erkanee suolaa kiinteäksi ja suolaliuos on näin dynaamisessa tasa­paino­tilassa.

Kylläisessä liuoksessa suolan ionitulo Q on yhtä suuri kuin kyseisen suolan liukoisuustulo KL (joskus KS)  kyseisessä lämpötilassa. Ylikylläisessä liuoksessa Q > KL ja suolaa saostuu kunnes liuos on kylläinen.

Katso myös
Dynaaminen tasapaino

Kemialliset ominaisuudet
Jukka Paarma

Antti-Jukka Paarma (s. 1. joulukuuta 1942 Lappeenranta) on Suomen evankelisluterilaisen kirkon entinen arkkipiispa. Hän jäi eläkkeelle kesäkuussa 2010.

Elämäkerta 
Paarman vanhemmat ovat tuomiorovasti Oskar Paarma ja musiikinopettaja Kaisu Engblom.

Paarma kirjoitti ylioppilaaksi 1961 Tampereen yhteiskoulusta. Hän valmistui 1967 teologian kandidaatiksi, 1970 teologian lisensiaatiksi ja 1980 teologian tohtoriksi Helsingin yliopistosta. Hän sai pappisvihkimyksen 1. kesäkuuta 1967 Tampereen hiippakunnassa.

Paarma työskenteli Keski-Lahden seurakunnan apulaisena 1967–1971, kappalaisena 1972–1977, Valkeakosken seurakunnan kirkkoherrana 1977–1982, Turun tuomiorovastina 1982–1998, Turun arkkihiippakunnan ja Suomen arkkipiispana 1998–2010. Paarma oli Suomen viimeinen tasavallan presidentin nimittämä piispa ennen 1. maaliskuuta 2000 tapahtunutta perustuslakiuudistusta, jossa piispojen nimitykset siirtyivät kirkolle.

Paarma on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Hän harrastaa kirjoja, historiaa ja urheilua. Urheilu oli jo nuorena lähellä Paarman sydäntä. Hän on todennut, että ellei olisi pappi, hänellä olisi urheiluun liittyvä ammatti.

Tunnustuksia 
 Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki 1991
 Belgian Kruunuritarikunnan ritarimerkki 1996
 Konstantinus Suuren Ritarikunnan komentajamerkki 1998
 Suomen Leijonan suurristi 2002
 Pyhän Karitsan Ritarikunnan I luokan komentajamerkki 2002
 Pietarin kaupungin 300-vuotisjuhlamitali 2004
 Teologian kunniatohtori, Joensuun yliopisto 2004
 Pyhän Erikin mitali (Ruotsin kirkko) 2006

Julkaisuja

Lähteet

Aiheesta muualla 

 

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon arkkipiispat
Vuonna 1942 syntyneet
Elävät henkilöt
Paavalin synodi

Paavalin synodi on Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa perinteistä raamatuntulkintaa sekä tunnustusta peräänkuuluttava järjestö. Oppia määritellään Raamatun ja tunnustuskirjojen kautta. Jyrkimmin Paavalin synodin kannanotot tällä hetkellä näkyvät kriittisenä suhtautumisena naispappeuteen. Nimensä Paavalin synodi on saanut siitä, että sen perustamiskokous pidettiin Helsingissä Paavalin kirkossa.

Paavalin synodi perustettiin vuonna 1976 Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisällä virinneen naispappeuskeskustelun seurauksena. Vuonna 1986 kirkko hyväksyi naispappeuden, mikä Paavalin synodin ja muiden naispappeutta vastustavien järjestöjen mielestä muutti kirkon perinteistä virkakäsitystä.

Lähteet

Aiheesta muualla
Paavalin synodin kotisivu

Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon liittyvät järjestöt
Keynes

Keynes voi viitata seuraaviin:

Sukunimi
Geoffrey Keynes (1887–1982), brittiläinen  lääkäri ja bibliofiili, John Maynard Keynesin veli
John Maynard Keynes (1883–1946), brittiläinen taloustieteilijä
John Neville Keynes, brittiläinen taloustieteilijä, John Maynard Keynesin isä
Skandar Keynes (s. 1991), brittiläinen näyttelijä
Lydia Lopokova (1892–1981), paronitar Keynes, venäläinen balettitanssija, John Maynard Keynesin puoliso

Muita
Milton Keynes, kaupunki Britanniassa
Milton Keynes Dons FC, brittiläinen jalkapalloseura

Katso myös
Ville Keynäs, suomentaja
Totemismi

Totemismilla tarkoitetaan antropologiassa yliluonnollista ja asemaltaan sukulais- tai heimosuuhteen kaltaiseksi miellettyä yhteyttä jonkin ihmisryhmän ja eläinlajin, harvemmin myös jonkin kasvilajin tai luonnonilmiön, välillä. Nimitys 'totemismi' on johdettu Pohjois-Amerikan Yläjärven alueella asuneen Ojibwe-kansan kielen sanasta ototeman, joka merkitsee statukseltaan sisarussuhteeseen vertautuvaa sukulaisuutta. 

Tutkijat ovat olleet sitä mieltä, että totemismi muodostaa säännöllisen vaiheen kaikissa kulttuureissa. Totemismi on lähinnä hajanaista kansanuskoa, jolta puuttuu uskonnolle tyypillinen yhtenäinen maailmanselitys.  Totemistiset kertomukset ja käsitykset toimivat heimoyhteisöjen ryhmäidentiteetin tärkeänä perustana. Totemismi on ilmentynyt lukuisissa eri muodoissa maailman eri kulttuureissa ja eri ajanjaksoina. Tyypillisesti totemistisia uskontoja esiintyy erityisesti metsästäjä-keräilijämäistä elämäntapaa noudattavissa ihmisyhteisöissä.

Totemismia esiintyy muun muassa Pohjois-Amerikan intiaaneilla, Etelä-Afrikassa, Australian aboriginaali-yhteisöissä ja Intian dyakien keskuudessa. Totemistisesta ihmisryhmästä käytetään usein nimitystä klaani. 

Erityisesti intiaaneilla ryhmän jäsenet käsittävät olevansa toteemieläimen jälkeläisiä tai suorastaan samaistavat itsensä toteemiin. Toteemieläimen syönti on usein kiellettyä.

Lähteet 

Uskonto
Seulonnan keskeiset artikkelit
Momentti (fysiikka)

Fysiikassa termi momentti voi viitata moniin erilaisiin asioihin:

Suureet
Klassinen mekaniikka
Seulonnan keskeiset artikkelit

bg:Момент на сила
el:Ροπή
fa:گشتاور (فیزیک)
sq:Momenti
Turun Kaupunkiliikenne

Turun Kaupunkiliikenne Oy on Turun kaupungin kokonaan omistama yhtiö, joka vastaa Turun sisäisestä joukkoliikenteestä kilpailuttamattomilla linjoilla. Yhtiö aloitti toiminnan 1.1.2009, jolloin sille siirtyi kokonaisuudessaan Turun kaupungin liikennelaitoksen (TuKL) liiketoiminta. Toimitusjohtajana toimii Juha Parkkonen.

Turun Kaupunkiliikenteen historia ulottuu vuoteen 1908, jolloin AEG:n ruotsalainen tytäryhtiö aloitti Turussa raitiovaunuliikenteen ja perusti samalla sähkölaitoksen. Kaupunki osti toiminnan vuonna 1919 ja erotti sähkölaitoksen ja raitiotien toisistaan vuonna 1928. TuKL aloitti bussiliikenteen 1.1.1950. Turun raitiovaunuliikenne lakkautettiin vuonna 1972. Kun TuKL:n toiminta oli laajimmillaan vuonna 1979, sillä oli 105 autoa ja se vastasi noin puolesta kaupungin linja-autoliikenteestä. 

1990-luvulle asti TuKL ja Turun Linja-autoilijain Osakeyhtiö (TLO) hoitivat yhdessä kaupungin liikennettä. Kilpailuttamisen myötä TuKL on hävinnyt linjoja, eikä se ole kilpailulainsäädännön mukaan voinut tehdä tarjouksia kilpailutettujen linjojen hoitamisesta, koska se saa epäsuoraa tukea Turun kaupungilta. Nykyään yhtiön osuus kaupungin joukkoliikenteestä on 15 %.

Kaupunkiliikenteen linjoja ovat 3, 30, 50, 51, 53, 54, 55, 55A, 56, koululaislinjat 52, 73 ja 74, työmatkalinja 58 ja yölinja 36.

Lähteitä 
 Turun kaupunginvaltuuston 15.12.2008 päätös yhtiöittämisestä
 Turun kaupunginhallituksen päätös 16.12.2008 yhtiöittämisen toimeenpanosta

Viitteet  

Turun liikenne
Suomalaiset linja-autoyhtiöt
Soisalo

Soisalo on Kallaveden ja Haukiveden sekä Leppävirran ja Heinäveden reittien välinen alue Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan rajamailla. Se on Suomen suurin saari ja samalla koko Euroopan sisävesien suurin saari. Sen pinta-ala on 1 638 neliökilometriä . 

Pohjois-Savon suurimmalla järvellä, Kallavedellä on kaksi laskureittiä. Näistä itäisempi on Heinäveden reitti, johon kuuluvat Suvasvesi, Kermajärvi ja Ruokovesi. Läntisempi laskureitti on Leppävirran reitti, jonka suurin järvi on Unnukka. Molemmat vesireitit laskevat Haukiveteen, joka on yksi Saimaan selistä. Soisalo on näiden reittien välinen alue. 

Toisen määrittelyn mukaan Soisalo ei ole maantieteellisesti saari, koska sitä ympäröivä vedenpinta ei ole kauttaaltaan samassa tasossa. Vedenpinnan korkeusero etelän Haukiveden ja pohjoisen Kallaveden välillä on noin kuusi metriä ja ympäröiviä järviä erottavat toisistaan myös selvät virrat ja kosket, kuten Varkaudenkoski ja Kermankoski.

Merialueilla Suomen suurin saari on Ahvenanmaan pääsaari Manner-Ahvenanmaa (685 km²).

Kuntia, jotka osittain sijaitsevat Soisalon alueella, ovat Heinävesi, Leppävirta, Varkaus ja Kuopio.

Katso myös 
Luettelo Suomen sisävesien suurimmista saarista

Lähteet

Viitteet 

Suomen sisävesien saaret
Heinäveden luonto
Leppävirran luonto
Varkauden luonto
Kuopion saaret
Kallaveden reitti
Saimaan saaret
Kallaveden saaret
Seulonnan keskeiset artikkelit
Tasajakauma

Tasajakauma eli tasainen jakauma  on todennäköisyyslaskennassa ja tilastotieteessä jatkuvan satunnaismuuttujan todennäköisyysjakauma, jossa jokainen perusjoukon eli määrittelyjoukon arvo esiintyy yhtä todennäköisesti. Tasajakaumaa merkitään usein 
    
missä ensimmäistä näistä käytetään vain suomenkielisessä tekstissä. Parametrit  ja  rajaavat perusjoukon suljetun välin eli rajaavat ne luvut, joita satunnaismuuttuja satunnaisesti antaa. Tasajakaumalla on sellainen ainutlaatuinen ominaisuus, että tapahtuman  (missä on a < c < d < b) todennäköisyys riippuu vain välien [a,b] ja [c,d] pituuksien suhteista. Usein sanotaan myös, että satunnaismuuttuja saa arvoja satunnaisesti väliltä [a,b].

Tasajakaumaa käytetään useimmiten sellaisten tapahtumien mallintamiseen, jossa yksidimensioisen muuttujan (aika, paikka, väli ja niin edelleen) arvot voidaan ajatella esiintyvän yhtä yleisesti. Suomalaisessa lukio-opetuksessa geometristä todennäköisyyttä hyödyntävät tehtävät ovat tasan jakaantuneita. Tietokoneen satunnaislukugeneraattoria (proceduurin nimi ) simuloidaan jakautuneen satunnaismuuttujan arvoja. Satunnaislukugeneraattorin luvuilla simuloidaan sitten muitakin tasajakaumia, kun lausekkeeksi kirjoitetaan .

Todennäköisyysjakauma 
Jakauman parametrit  toteuttavat ehdon , jolloin jakauman perusjoukko on suljettu väli .

Tiheysfunktio saa perusjoukossa vakioarvot 
 
ja muualla arvon nolla.

Kertymäfunktio on

Tunnusluvut ja momentit

Momenttifunktio 
Momenttifunktio eli momentit generoiva funktio saadaan määritelmästä

Sen avulla voidaan määritellä origomomentit ja keskusmomentit. Momenttifunktio ei ole määritelty origossa, mutta sen määrittelyalue laajennetaan sinnekin asettamalla  Momentit joudutaan määrittämään raja-arvoina.

Ensimmäiset origomomentit ovat

ja niiden yleinen termi on
 

Keskusmomenttien yleinen muoto on

Tunnuslukuja 
Jakauman odotusarvo saadaan ensimmäisestä origomomentista
 

Sen varianssi on taas suoraan toinen keskusmomentti
 

Jakauman tiheysfunktion vinous määritetään kahden keskumomentin avulla
 
Vinous on nolla, mikä näkyy tasajakauman tiheysfunktion kuvaajasta, joka on täysin symmetrinen.

Jakauman huipukkuus määritetään kahden keskusmomentin avulla
 
Negativinen huipukkuus näkyy tiheysfunktion kuvaajassa siten, että kuvaaja on "tasa- ja litteäpäinen" eikä terävää kärkeä esiinny ollenkaan.

Muut jakaumat 
Beta-jakauma  vastaa tasaista jakaumaa.

Lähteet 

Todennäköisyysjakaumat
Tilastotiede
Seulonnan keskeiset artikkelit
Telia Sverige

Telia Sverige AB (vuoteen 2017 TeliaSonera Sverige AB) on monikansallisen Telia Companyn Ruotsissa toimiva tytäryhtiö, joka jatkaa aiemman ruotsalaisen Telia-yhtiön toimintaa. Se on Ruotsin suurin teleoperaattori liikevaihdon sekä asiakkaiden määrän kannalta.

Ennen fuusioitumistaan TeliaSoneraan (nyk. Telia Company) Telia toimi Ruotsissa paikallisia puhelinverkkoja hallinnoivana yhtiönä. Kungliga Telegrafverket ("Kuninkaallinen lennätinlaitos") sai alkunsa vuonna 1853, kun Tukholman ja Uppsalan välille vedettiin ensimmäinen lennätinlinja. Jo 1920-luvulla valtion laitos hallinnoi monopoliasemassa Ruotsin puhelinverkkoa, toisin kuin Suomessa, jossa Posti- ja lennätinlaitos hallinnoi lähinnä kauko- ja ulkopuheluverkkoa ja maaseudun puhelinverkkoa; useiden paikallisten puhelinyhtiöiden vuoksi markkinat olivat pirstaleiset. Vuonna 1953 laitoksen nimi muutettiin muotoon Televerket ("Telelaitos").

Vuonna 1993 Ruotsin valtio yksityisti Televerketin, uusi yhtiö sai nimekseen Telia AB. Kesällä 2000 Telia vietiin Tukholman pörssiin, kun Ruotsin valtio päätti myydä omistuksistaan 30 prosenttia.

Yrityksellä oli toimintaa myös Suomessa matkapuhelinliittymien tarjoajana. Telian ja Soneran fuusioituessa TeliaSoneraksi Telia joutui regulaattorin vaatimuksesta myymään Suomen toimintonsa. Toiminnot osti lopulta DNA Finland.

Lähteet

Katso myös
Telia Finland

Aiheesta muualla
 Telian kotisivut 

Ruotsalaiset yritykset
Päivi Lipponen

Päivi Pauliina Lipponen (ent. Hertzberg, o.s. Hiltunen, s. 25. kesäkuuta 1967 Kuopio) on suomalainen SDP:n poliitikko. Hän toimi kansanedustajana vuosina 2007–2015. Lipponen oli jäsenenä Helsingin kaupunginvaltuustossa vuodesta 1997 vuoteen 2015, jolloin hän erosi valtuustosta.

Lipponen on koulutukseltaan filosofian tohtori. Hänen puolisonsa vuodesta 1998 on ollut Paavo Lipponen.

Ura 
Lipponen on koulutukseltaan filosofian tohtori (2006) ja Hanken MBA (2010). Ennen valintaansa eduskuntaan hän työskenteli Eiran aikuislukiossa historianopettajana vuosina 1994–2007.

Vuonna 1997 Lipponen valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon. Hän toimi valtuustossa syyskuuhun 2015, jolloin hän erosi työtehtäviin vedoten. Hän on toiminut muun muassa kulttuuri- ja kirjastolautakunnassa, ympäristölautakunnassa, kaupungin tasa-arvotoimikunnassa (pj) ja Klubitalot ry:ssä (pj).

Lipponen on julkaissut useita kirjoja sekä kirjoittaa säännöllisesti artikkeleita ja kolumneja eri lehtiin. 

Eduskunnasta pudottuaan 2015 Päivi Lipponen toimi vuoden 2017 lokakuuhun saakka miehensä Paavo Lipposen perustamassa Cosmopolis Oy -nimisessä konsulttiyrityksessä toimitusjohtajana. Hän toimii myös yhteiskuntaopin opettajana Eiran aikuislukiossa. Edellä mainittujen lisäksi hän nostanut koko ajan sopeutumiseläkettä, joka on tarkoitettu kansanedustajien eräänlaiseksi työttömyysturvaksi. Lipponen erosi toimitusjohtajan tehtävästä, kun tiedotusvälineet alkoivat kysellä Cosmopoliksen osakasluetteloa. Lipposten Cosmopolis on toiminut Venäjän valtionyhtiö Gazpromin tytäryhtiö Nord Streamin lobbarina. Vuosina 2007–2021 Cosmopolis on laskuttanut asiakkailtaan 3,4 miljoonaa euroa.

Vaalimenestys

Eduskuntavaalit 
 2007: 4 202 ääntä (Helsingin vaalipiiri, valittiin)
 2011: 4 381 ääntä (Helsingin vaalipiiri, valittiin)
 2015: 2 651 ääntä (Helsingin vaalipiiri, ei valittu)

Kunnallisvaalit 
 1996: 1 527 ääntä (Helsinki, valittiin)
 2000: 1 311 ääntä (Helsinki, valittiin)
 2004: 1 635 ääntä (Helsinki, valittiin)
 2008: 1 526 ääntä (Helsinki, valittiin)
 2012: 1 675 ääntä (Helsinki, valittiin)

Yksityiselämä 
Päivi Hertzberg avioitui Paavo Lipposen kanssa vuonna 1998 Lipposen toimiessa Suomen pääministerinä. Heillä on Emilia (s. 1998) ja Sofia (s. 2000) -nimiset tyttäret  ja lisäksi Päivi Lipposella on tytär Cecilia (s. 1993) edellisestä avioliitosta.

Teokset 
Lipponen on julkaissut useita kirjoja:

Lähteet

Aiheesta muualla 

 

Kansanedustajat
Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Helsingin kaupunginvaltuutetut
Helsingin vaalipiiri
Suomalaiset opettajat
Suomalaiset tietokirjailijat
Suomalaiset kolumnistit
Suomen pääministerien puolisot
Vuonna 1967 syntyneet
Elävät henkilöt
Viivi Avellán

Viivi Elina Avellán (s. 3. kesäkuuta 1977) on suomalainen toimittaja ja juontaja. Vuodesta 2013 lähtien Avellán on ollut Fore-golflehden päätoimittaja ja Nelosen urheilumakasiiniohjelman Elixirin tuottaja. Avellán on muun muassa kirjoittanut Tammen vuonna 2006 julkaiseman Sinkkunaisen käsikirjan.

Elämä ja ura 
Koulutukseltaan Avellán on yo-merkonomi ja hän on käynyt Sanoma Magazinesin toimittajakoulun. Avellán työskenteli vuosina 1999–2004 Nelosen urheilu-uutisten toimittajana ja ankkurina. Televisiossa Avellán on myös toiminut golfohjelma Draivin toimittajana sekä All Stars-visailun ja MTV3:n Viihdeuutisten ja Huvipuiston juontajana. Avellán on työskennellyt myös vapaana toimittajana muun muassa Ilta-Sanomissa, Golf Digestissa ja muissa eri aikakauslehdissä. 

Avellán omistaa juonto- ja toimitusalan yrityksen Awell Entertainment Oy. Vuonna 2012 Avellánin yritys julkaisi jääkiekkoaiheisen Leijona on kuningas -kirjan yhteistyössä Suomen jääkiekkoliiton kanssa. Avellán oli ehdolla europarlamenttivaaleissa 2004 Kokoomuksen ehdokkaana. Avellán avioitui kesäkuussa 2013.

Vuonna 2008 Avellán aiheutti kohua rasistisiksi tulkituilla kommenteillaan. Hän muun muassa kuvaili miesmakuaan arjalaishenkiseksi.

Julkaisut

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kotisivut.
 Iltalehden Julkkislista: Viivi Avellán.

Suomalaiset toimittajat
Vuonna 1977 syntyneet
Elävät henkilöt
Kleopatra (täsmennyssivu)

Kleopatra (kr. Κλεοπάτρα) on alun alkaen kreikkalainen naisen nimi. Se tarkoittaa ’isän kunniaa’.

Ihmisiä 

Kleopatra oli monen Egyptiä hallinneen Ptolemaioksen hallitsijasuvun kuningattaren nimi. Heistä kuuluisin on Kleopatra VII, faaraoiden Egyptin viimeinen hallitsija Julius Caesarin ja Marcus Antoniuksen aikana.

 Kleopatra I (noin 215–176 eaa.)
 Kleopatra II (n. 185–116 eaa.)
 Kleopatra III (n. 160–101 eaa.)
 Kleopatra IV (n. 138–112 eaa.)
 Kleopatra V Tryfaina (k. n. 57 eaa.)
 Kleopatra VI
 Kleopatra VII (69–30 eaa.)
 Kleopatra Selene, myös Kleopatra VIII (40 eaa. – 6 jaa.)

Muita Kleopatroja:
 Kleopatra, Aleksanteri Suuren sisar
 Kleopatra Thea, Seleukidien valtakunnan hallitsija

Elokuvia 
 Cléopâtre (1899), ranskalainen mykkä lyhytelokuva
 Cleopatra (1912), yhdysvaltalainen mykkäelokuva, ohjaus Charles L. Gaskill
 Kleopatra (1917), yhdysvaltalainen elokuva
 Kleopatra (1934), ohjaus Cecil B. DeMille, pääosassa Claudette Colberton
 Kleopatra (1963), yhdysvaltalainen elokuva, pääosissa Elizabeth Taylor, Richard Burton ja Rex Harrison
 Kureopatora (1970), japanilainen animaatioelokuva
 Cleopatra (1999), yhdysvaltalainen televisioelokuva

Musiikki 
 Kleopatra, Herra Ylppö & Ihmiset -yhtyeen EP vuodelta 2008
 Cleopatra Records, levy-yhtiö

Tietokoneohjelmat 
 Cleopatra, vuoden 2000 videopeli
 Kleopatra, Gpg4winin varmennekäsittelijä

Asteroidi 
 216 Kleopatra, asteroidi

Aluksia 
 Britannian kuninkaallinen laivasto
 HMS Cleopatra (1779) 32-tykkinen viidennen luokan alus
 HMS Cleopatra (1835) 26-tykkinen kuudennen luokan alus
 HMS Cleopatra (1839) sluuppi
 HMS Cleopatra (1878) potkurikorvetti
 HMS Cleopatra (1915) Caroline-luokan risteilijä
 HMS Cleopatra (33) Dido-luokan risteilijä
 HMS Cleopatra (F28) Leander-luokan fregatti

Seulonnan keskeiset artikkelit
5 (luku)

5 (viisi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku neljä ja seuraa luku kuusi. Esseetyylisessä tekstissä viisi kirjoitetaan yleensä kirjaimin.

Matematiikassa

Alkulukuihin liittyen 
 5 on alkuluku, Sophie Germainin alkuluku ja turvallinen alkuluku.
 5 on Pythagoraan alkuluku: .
 5 on Fermat'n alkuluku: .
 5 on kertoma-alkuluku: .
 5 on Mersennen alkuluvun  eksponentti.
 5 on 3:n ja 7:n alkulukupari.
 5 on kahden ensimmäisen alkuluvun summa: .

Muissa yhteyksissä 
 5 on viisikulmioluku ja keskitetty neliöluku.
 5 on neliöpyramidiluku.
 5 on keskitetty tetraedriluku.
 5 on yksi Catalanin luvuista.
 5 kuuluu Fibonaccin lukujonoon.
 5 on palindromi binäärimuodossa: 1012.

Luonnontieteissä 
 Boorin järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä on 5.
 Ihmisellä on yleensä kummassakin kädessään viisi sormea ja kummassakin jalassaan viisi varvasta.

Muissa yhteyksissä 
 Viisikantainen ruusu tarkoitti antiikin roomalaisille salaisuutta. He ripustivat huoneen kattoon ruusun, jos he halusivat keskustelun olevan luottamuksellinen. Tästä tulee sanonta sub rosa.
 Länsimaisessa työviikossa on yleensä viisi työpäivää.
 Elokuvia ja hotelleja arvostellaan usein antamalla niille laadun kuvaukseksi tähtiä, ja viisi tähteä on yleensä paras arvosana.
 Suomalaisessa peruskouluissa ja lukioissa numerolla viisi kuvataan välttävää ja alinta hyväksyttyä arvosanaa.
 TV5 on suomalainen televisiokanava
 5 on filippiiniläinen televisiokanava.
 Viisikko-kirjasarjassa seikkailee viisihenkinen ryhmä.
 DVD-aluekoodi 5 on käytössä Afrikassa, Venäjällä, Keski-Aasiassa ja Etelä-Aasiassa.
 Eurooppatie E5 kulkee Yhdistyneen Kuningaskunnan ja Espanjan välillä.
 Radioamatöörien kutsumerkeissä 5 on piirinumero entisen Kymen läänin alueella.
 Valtatie 5 kulkee Heinolan ja Sodankylän välillä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Luonnolliset luvut
Virtapiiri

Teoreettisessa sähkötekniikassa virtapiiri koostuu piirialkioista ja niitä yhdistävistä johtimista. Käytännön sähkötekniikassa piirialkioita vastaavat erilaiset sähköiset komponentit.

Suljettu virtapiiri on virtalähteiden, johtimien ja sähkölaitteiden muodostama sähkövirran kulkureitti. Avoimesta virtapiiristä ei virta kulje lävitse; virtapiiri voidaan katkaista tarkoituksellisesti esimerkiksi katkaisijalla.

Kirchhoffin säännöt 

Suljetussa virtapiirissä pätevät Kirchhoffin säännöt, jotka ovat

 Virtapiirin haarautumispisteeseen tulevien sähkövirtojen summa on yhtä suuri kuin siitä lähtevien virtojen summa.
 Suljetussa silmukassa potentiaalien muutosten summa on nolla, kun potentiaalimuutosten suunnat otetaan huomioon etumerkeillä.

Piirimuunnokset 

Virtapiirien analysointia voi helpottaa piirimuunnoksilla:
 Sarjaan tai rinnan kytkettyjä vastuksia voi yhdistää
 Sarjaan kytkettyjä jännitelähteitä voi yhdistää
 Kolmio-tähtimuunnos
 Tähti-kolmiomuunnos
 Virtalähteen muuttaminen jännitelähteeksi
 Jännitelähteen muuttaminen virtalähteeksi
Virran muuttuminen sähköksi.

Piirien analysointimenetelmiä 
 Kerrostamismenetelmä
 Theveninin ja Nortonin menetelmät
 Silmukka- ja solmumenetelmä

Erikoistapauksia 
 Tikapuuverkko
 Värähtelypiiri

Kirjallisuutta 
 

Elektroniikka
Sähkötekniikka
Seulonnan keskeiset artikkelit
Epäsymmetrinen sodankäynti

Epäsymmetrinen sodankäynti tarkoittaa sodankäyntiä kahden voimasuhteiltaan epäsuhtaisen vihollisen välillä. Nykyaikaisessa sotilaallisessa ajattelussa epäsymmetrisellä sodankäynnillä tarkoitetaan myös tilanteita jossa molemmat osapuolet käyttävät erilaisia strategioita.

Käsitettä käytti ensimmäisenä Andrew J.R. Mack vuonna 1975 artikkelissaan Why Big Nations Lose Small Wars () World Politics -lehdessä.

Lähteet 

Sodankäynnin strategia
Luettelo hallitsijasuvuista

Eri maita on hallinnut erinäinen joukko dynastioita, jotka ovat jättäneet jälkensä näiden maiden historiaan. Dynastioiden katsotaan perinteisesti jatkuvan vain miesjohtoisesti ja primogenituuraa (esikoisoikeutta) korostaen.

Tässä luettelossa on ensin ilmoitettu maa ja sen jälkeen sitä hallinneet dynastiat.

Aasia

Afganistan
Durrani
Barakzai

Arabia 
 Saudien hallitsijasuku

Kiina
kts. Kiinan dynastiat

Persia 
 Akemenidien hallitsijasuku

Afrikka

Egypti 
Luettelo Egyptin dynastioista: Egyptin faaraot
Ptolemaioksen hallitsijasuku
Muhammad Alin dynastia

Eurooppa

Bysantti
Komnenos
Dukas
Laskaris
Palaiologos

Englanti
Normannien hallitsijasuku (Vilhelm Valloittajan jälkeläiset)
Plantagenet
Lancaster
York
Tudor
Stuart
Hannover
Saksi-Coburg-Gotha
Windsor

Italia

Firenze
Medici

Milano
Sforza

Itävalta
Habsburg

Monaco
Grimaldi

Frankit/Ranska
Merovingit
Karolingit
Kapetingit
Bourbon
Bonaparte
Orléans

Ruotsi 
 Munsjö
 Stenkilin suku
 Sverkerin suku
 Eerikin suku
 Bjälbo-suku (usein virheellisesti Folkunga-suku)
 Vaasa (Vasa)
 Pfalzilainen suku
 Holstein-Gottorp
 Bernadotte

Skotlanti
MacAlpin
Dunkeld
Balliol
Bruce
Stuart

Unkari 
 Arpadin suku
Narodnaja volja

Narodnaja volja () oli elokuussa 1879 perustettu  venäläinen poliittinen järjestö, joka vaati Venäjän demokratisoimista. 

Ohjelmaan kuuluivat muun muassa demokraattisten instituutioiden toteuttaminen, perustuslakia säätävän kokouksen koolle kutsuminen, yleinen äänioikeus, pysyvä kansanedustuslaitos, sananvapaus, painovapaus, omantunnonvapaus sekä maan siirtäminen maaorjuudesta vapautetuille talonpojille.

Samana päivänä kuin Aleksanteri II allekirjoitti perustuslakiluonnosta, Vera Fignerin johtamaan Narodnaja voljaan kuuluva puolalainen aktivisti Ignacy Hryniewiecki heitti pommin Katariinankanavan sillalla Aleksanteri II:n vaunuja kohti, ja keisari kuoli saamiinsa vammoihin Talvipalatsissa. Narodnaja voljan terroristit olivat tehneet tätä ennen jo seitsemän epäonnistunutta murhayritystä keisaria vastaan.

Narodnaja voljan johdossa toimi toimeenpaneva komitea, jossa olivat jäseninä muun muassa Aleksandr Mihailov, Nikolai Morozov, Andrei Željabov, Aleksandr Kvjatkovski, Sofja Perovskaja, Vera Figner, Mihail Frolenko, Lev Tihomirov, Marija Ošanina, Anna Jakimova ja Gesja Gelfman. Liike levisi noin 50 kaupunkiin Venäjällä. Niissä muodostettiin paikallisia klubeja. Jäseniä liikkeeseen kuului noin 500, mutta sitä kannatti yhteensä noin 2 000 henkilöä. Järjestö julkaisi alkaen 1. lokakuuta 1879 aina lokakuuhun 1885 omaa lehteä, jonka nimi oli myös Narodnaja volja.

Katso myös
Narodnikit

Venäjän historia