Sippolan hovi

Sippolan hovi eli Sippolan kartano on entinen rälssisäteri, jonka maat on nykyisin palstoitettu. Päärakennus on Suomen suurin puukartanorakennus. Se on tunnettu aiemmin myös von Daehnien kartanona. Kartano sijaitsee Kouvolan Sippolassa. Sen uusrenessanssityylinen päärakennus on vuodelta 1836. Vuosina 1857–1899 siellä toimi Saveron pullolasitehdas. Kartanossa on toiminut vuodesta 1909 alkaen koulukoti. 

Alexander von Daehn perusti Sippolaan vuonna 1856 Suomen ensimmäisen juustomeijerin. Kartanon pihassa kasvaa niin kutsuttu juustomänty. Puu on saanut nimensä siitä, että kartanon juustomestariksi hankittu nuori sveitsiläinen Rudolf Klossner keitti sen oksasta roikkuneessa padassa ensimmäisen Suomessa valmistetun emmentaljuuston vuonna 1856. Klossner houkutteli Sveitsistä Suomeen kymmeniä muitakin juustomestareita, ja hänestä itsestään tuli Suomen ensimmäinen valtiomeijeristi.

Sippolan kartanon omistajia
Kartanon muodosti valtaneuvos Lorentz Creutz, joka korotettiin vuonna 1654 paroniksi. Hän sai alueita läänitykseksi, osti talonpojilta sukuoikeuksia ja tiluksia ja sai muodostettua Sippulaksi kutsuttuun kylään maatilan, jolle myönnettiin säterioikeudet. Näin syntyi kartano. Sippula ja Ahvenkoski periytyivät Lauri Creutzin toiseksi vanhimmalle pojalle Johannes Creutzille, jonka kuningatar Ulriika Eleonoora korotti kreiviksi 1719.

Turun rauhaa 1743 edeltäneen venäläismiehityksen aikana kartanon rakennukset poltettiin ja tila autioitui.

Ruotsalaisen vallananastajan puolelle jääneiden Creutzien piti pikkuvihan johdosta luopua Vanhaan Suomeen jääneistä omistuksistaan. Kreivin perilliset myivät Sippolan, ja sen omistaja vaihtui usein. Lopulta omistajasuvuksi vakiintui Daehn-suku.

Ennen von Daehnin aikaa Sippolan hovin pinta-ala oli n. 8000 hehtaaria, josta viljelysmaata oli vain. n. 100 hehtaaria. Aleksanteri Gustav von Daehnin aikana hovin pinta-ala kasvoi 10.000 hehtaariin.

Sippolan hovin torppareista on erillinen artikkeli.

Kartanon omistajasukuja ovat olleet:
 1600-luvun puolivälin tienoilta pikkuvihaan: Creutz-suku
 1700-luvun loppupuoliskolla: sekalaisia omistajia
 pitkään 1700-luvulla: kirkkoherra Gudseus
 1800-luvulla Daehn-suku

Omistajaluettelo (mahdollisesti epätäydellinen) 1600-luvun lopulta lukien:
 valtaneuvos, paroni Lorentz Creutz (Lauritsa Creutz) 1649 - 1676
 Elsa Duval (edellisen vaimo) 1676 -
 maamarsalkka, kreivi Johannes Creutz 1676 - 1726
 Gertrud Sofia von Treyden (edellisen vaimo) 1721 - 1737
 sotaneuvos, kreivi Svante Creutz - 1746
 paroni Otto Reinhold von Stackelberg - 1755
 talollinen Bertil Niilonpoika Koskela 1756 - 1760
 tuomiorovasti Fabian Gudseus 1761 - 1783
 hovineuvos, asessori, tykistökapteeni Johan Samuel von Daehn 1784 - 1814
 kuvernementtisihteeri Aleksander Gustav von Daehn 1814 - 1855 "vanha herra"
 kapteeni Alexander Leonard von Daehn 1856 - 1894
 ministerivaltiosihteeri Woldemar Carl von Daehn 1894 - 1898
 Halla Oy (Kymi Oy) 1899 (piti metsät, myi pois kartanon)
 eversti Lennart Forsten 1899 - 1909
 hovineuvos Bjugg 1909

Saveron hovi 
Saveron hovi perustettiin Sippolan hovin sivutilaksi Saverolle 1857. Hovi paloi vuonna 1910 ja sijaitsi todennäköisesti osoitteessa Niittypolku 22. Sitä kutsuttiin myös nimellä Härkähovi. Hovissa oli tilanhoitaja, kaksi renkiä ja yksi piika.

Saveron torpat tekivät taksvärkkiä Härkähoville. Sieltä toimitettiin myös maitoa päähovin juustolaan ja lasitehtaan väelle.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Sippolan koulukodin sivut 

Kymenlaakson historia
Kouvolan kartanot
Sippola
Suomen 1800-luvulla rakennetut rakennukset ja rakennelmat