Ruotsin murteet

Ruotsin murteet ovat ruotsin kielessä esiintyviä murteita. Niitä puhutaan ja on puhuttu Ruotsissa ja sen aikaisemmin hallitsemilla alueilla Itämeren ympärillä, kuten Suomessa ja Virossa. 

Murre-erot eri kuntienkin välillä voi olla suuria. Ruotsin murteet jaetaan perinteisesti kuuteen murrealueeseen: itäisiin ruotsin murteisiin (östsvenska mål), norlanninruotsiin (norrländska mål), sveanmaanruotsiin (sveamål), götanmaanruotsiin (götamål), eteläisiin ruotsin murteisiin (sydsvenska mål) ja gutniskaan. Ruotsissa murreryhmien nimissä esiintyy sana mål, joka tarkoittaa puhetyyliä.

Joidenkin murteiden juuret ovat muinaisnorjassa, joidenkin ruotsin kielessä ja joidenkin tanskan tai norjan kielessä. Tanskan ja norjan kielistä pohjautuvia murteita kutsutaan usein ruotsin murteiksi, koska niitä puhutaan Ruotsissa. Gotlannissa puhuttava gutniska on kehittynyt muinaisgutniskasta, mutta sitä pidetään ruotsin murteena siksi, että Gotlanti kuuluu Ruotsiin ja se on saanut vaikutteita ruotsista.

Murteet 
Ruotsilla on monia murteita, jotka eroavat toisistaan paljon ääntämisen ja jopa kieliopin suhteen: joissakin murteissa verbeillä näkyy monikkomuotoja tai nomineilla sijamuotoja. Tosin kirja- ja yleiskielessäkin verbien monikkomuotoja käytettiin 1900-luvulle asti, vaikka ne olivat kaupunkipuhekielestä ja useimmista murteista jo silloin lähes kuolleet ja vieläkin niitä esiintyy murteiden lisäksi muun muassa uskonnollisessa kielessä (esimerkiksi vara (suomeksi ”olla”) -verbin preesensmuoto on nykyisin yleensä myös monikossa yksikön muoto är (”on”), mutta poikkeustapauksissa esiintyy myös monikkomuoto äro). Monet murteet ovatkin muunmurteisille ruotsalaisille vaikeita ymmärtää, mutta nykyisin lähes kaikki ruotsalaiset osaavat yleiskieltä.

Murteet on perinteisesti jaettu kuuteen suureen murrealueeseen, joilla on keskenään samanlaisia piirteitä kieliopin, ääntämisen ja sanaston suhteen. Rajat näiden alueiden välillä eivät ole selkeitä. Murteita voi esiintyä niinkin pienillä alueilla, että eri pitäjillä saattaa olla omia murteita. 

Suomen ruotsinkielisten puhuma ruotsi eroaa Ruotsissa puhuttavasta varsinkin ääntämykseltään mutta myös sanastossa on eroja. Erot eivät johdu vain suomen kielen vaikutuksesta, vaan myös siitä, että suomenruotsissa on säilynyt sanoja ja ääntämyspiirteitä, jotka ovat Ruotsissa kadonneet tai harvinaistuneet. Pohjois-Ruotsissa puhuttava ruotsi muistuttaa suomalaisvaikutuksen vuoksi jonkin verran suomenruotsia. Samantapaisia ilmiöitä esiintyi myös vironruotsissa, joka luettiin yhdessä suomenruotsin kanssa itäruotsalaisten murteiden ryhmään. Vironruotsi on kuitenkin melkein kadonnut, sillä lähes kaikki vironruotsalaiset siirtyivät Ruotsiin Neuvostoliiton liitettyä Viron itseensä.

Luokittelu 

1. itäiset ruotsin murteet (östsvenska mål)
 suomenruotsi (finlandssvenska)
 ahvenanmaanruotsi (åländska)
 länsiahvenanmaanruotsi
 itäahvenanmaanruotsi
 pohjanmaanruotsi (österbottniska)
 eteläiset Pohjanmaan murteet
 keskiset Pohjanmaan murteet
 pohjoiset Pohjanmaan murteet
 turunmaanruotsi (åboländska)
 Itä-Turunmaan murteet
 Länsi-Turunmaan murteet
 uudenmaanruotsi (nyländska)
 Länsi-Uudenmaan murteet
 Keski-Uudenmaan murteet
 Itä-Uudenmaan murteet
 vironruotsi (estalandssvenska)
 läntinen vironruotsi
 itäinen vironruotsi
 ruhnu-saarenmaanruotsi
 naissaarenruotsi

2. norlanninruotsi (norrländska mål)
 kalixinruotsi (kalixmål)
 alakainuunruotsi 
 ylikainuunruotsi 
 luulajanruotsi (lulemål)
 alaluulajanruotsi 
 yläluulajanruotsi 
 råneånruotsi 
 piitimenruotsi
 nybyggarinruotsi (nybyggarmål)
 kiirunanruotsi
 pohjoislänsipohjanruotsi (Nordvästerbottniska mål)
 skelleftenruotsi (skelleftemål)
 etelälänsipohjanruotsi (sydvästerbottniska mål)
 länsipohjan ja ångermanlandin välimurteet
 ångermanlandinruotsi (ångermanländska mål)
 vilhelminanruotsi
 medelbadinruotsi (medelpadsmål)
 jämtlandinruotsi (jämtmål, jämtska) (piirteitä norjasta)
 hogdalinruotsi (hogdalsmål)
 hälsinglandinruotsi (hälsingemål)
 hasselinruotsi
 forsanruotsi

3. sveanmaanruotsi (sveamål)
 välisveanmaanruotsi (sellansvenska mål)
 närkenruotsi (närkingska)
 yläsveanmaanruotsi (uppsvenska mål)
 gästriklandinruotsi (gästrikemål)
 tukholmanruotsi (stockholmska)
 upplanninruotsi (uppländska)
 välimurteet
 södermanlandinruotsi (sörmländska)
 västmanlandinruotsi (västmanländska)
 Taalainmaan murteet (dalmål) (Lasketaan usein omaksi kielekseen. Piirteitä norjasta.)
 Ks. Taalainmaan murteet, kuten älvdalska

4. götanmaanruotsi (götamål)
 bohuslandinruotsi (piirteitä norjasta)
 dalslandinruotsi
 göteborginruotsi
 itägötanmaanruotsi
 öckerönruotsi
 smålandinruotsi (piirteitä sveanmaanruotsista)
 kalmarinruotsi
 värmlantinruotsi (piirteitä norjasta)
 länsigötanmaanruotsi
 öölanninruotsi (piirteitä sveanmaanruotsista)
 tjustinruotsi

5. eteläiset ruotsin murteet (sydsvenska mål) (piirteitä tanskasta)
 blekingenruotsi
 hallandinruotsi (piirteitä götanmaanruotsista)
 listerlandetinruotsi
 skånenruotsi (skånska)

6. gutniska (gotländska) (Lasketaan toisinaan omaksi kielekseen. Pohjautuu muinaisgutniskaan.)
 gotlanningutniska (laumål)
 fåröngutniska (fårömål)

Näytteitä

Alla joka ryhmästä on annettu joitakin esimerkkejä:

 Norrländska mål – Norlanti, Ruotsin pohjoisosa
 1. Ylikainuu, Norrbotten; nuori nainen
 2. Burträsk, Västerbotten; vanha nainen
 3. Aspås, Jämtland; nuori nainen 
 4. Färila, Hälsingland; vanha mies
 Sveamål – Sveanmaa
 5. Älvdalen, Taalainmaa; vanha nainen
 6. Gräsö, Uplanti; vanha mies
 7. Sorunda, Södermanland; nuori mies
 8. Köla, Värmlanti nuori nainen
 9. Viby, Närke; vanha mies
 Gotländska mål – Gotlanti
 10. Sproge, Gotlanti; nuori nainen
 Östsvenska mål – Ahvenanmaa ja Manner-Suomi
 11. Närpiö, Pohjanmaa; nuori nainen
 12. Dragsfjärd, Varsinais-Suomi; vanha mies
 13. Porvoo, Uusimaa; nuori mies
 Götamål – läntinen ja pohjoinen Götanmaa, perinteisesti keskittyen Länsi-Götanmaalle
 14. Orust, Bohuslän; vanha mies
 15. Floby, Länsi-Götanmaa; vanha nainen
 16. Rimforsa, Itä-Götanmaa; vanha nainen
 17. Årstad-Hedberg, Halland; nuori mies
 18. Stenberga, Småland; nuori nainen
 Sydsvenska mål – Ruotsin eteläkärki, sisältäen Blekingen, eteläisen Hallandin ja eteläisen Smålandin
 19. Jämshög, Blekinge; vanha nainen
 20. Bara, Skåne; vanha mies

Katso myös 

 Ruotsin kieli
 Skandinaaviset kielet
 Pohjoismaiset murteet
 Gutniska
 Älvdalska

Aiheesta muualla
 Institutet för språk och folkminnen: Dialekter
 Institutet för språk och folkminnen: Lyssna på dialekter

Lähteet 
 Institutet för språk och folkminnen: Dialekter. (viitattu 3.6.2020) (ruotsiksi)
 Institutet för språk och folkminnen: Dialekter i skolan . (viitattu 3.6.2020) (ruotsiksi)
 Institutet för språk och folkminnen: Fakta om dialekter . (viitattu 3.6.2020) (ruotsiksi)
 Yle.fi: Luulitko, että on vain yhtä suomenruotsia? Porvoolainen ei välttämättä ymmärrä pohjalaista eikä kokkolalaisen revyyn nimi avaudu naapurille. (viitattu 3.6.2020)

Viitteet

Ruotsin kieli
Ruotsin murteet