Krapula

Krapula on etyylialkoholin päihdekäytöstä seuraava oire. Krapulan oireita voivat olla erityisesti päänsärky, väsymys, vapina, hikoilu, jano, ripuli, pahoinvointi ja oksentaminen. Krapulan voimakkuuteen vaikuttaa nautitun alkoholin määrä. Elimistön ollessa krapulatilan takia ylikierroksilla tulee raskaita fyysisiä suorituksia aina välttää. Krapula paranee itsestään. Krapula on yhteiskunnallisesti merkittävä työpoissaolojen syy.

Syntymekanismi 
Krapula johtuu suurimmaksi osaksi hermoston yliärtymyksestä. Alkoholi lamaannuttaa hermosoluja muun muassa voimistamalla GABA:n estokykyä. Elimistöllä on luonnollinen pyrkimys tasapainoon, ja aivot kehittävätkin toleranssin kumotakseen normaalitoimintaa järisyttävän aineen vaikutukset. Toleranssin kasvaessa hermosolut pystyvät toimimaan nopeammin, ja alkoholin eli ”jarrun” poistuessa elimistöstä aivot käyvät ylikierroksilla. Vieroitusoireet ovat kurjimmillaan, kun lähes kaikki alkoholi on poistunut elimistöstä.

Asetaldehydillä on epäilty olevan pientä merkitystä krapulaoireissa, mutta yhteys on vahvistamatta, koska asetaldehydipitoisuus ja krapulaoireet eivät kulje aivan rinnakkain. Asetaldehydi hapettuu edelleen etikkahapoksi. Etikkahappo poistuu nopeasti kehosta aiheuttamatta suuria sivuvaikutuksia, sillä etikkahappoa syntyy myös soluissa normaalin energia-aineenvaihdunnan tuotteena.

Koska alkoholi on diureetti, myös nestehukka on merkittävä tekijä krapulassa.

Oireet 
Krapulan oireita voivat olla erityisesti päänsärky, väsymys, vapina, hikoilu, jano, ripuli ja pahoinvointi. Krapulan voimakkuuteen vaikuttaa nautitun alkoholin määrä.  Krapulan voimakkuus ja oireet vaihtelevat yksilöittäin johtuen muun muassa maksan kapasiteetista hajottaa alkoholia. Elimistön ollessa krapulatilan takia ylikierroksilla tulee raskaita fyysisiä suorituksia aina välttää.  

Fyysisten oireiden ohella voidaan tuntea ”moraalista krapulaa” tai ”morkkista” eli katumusta siitä, mitä tuli juopuneena tehtyä. Tutkimusten mukaan jatkuva ja runsas juominen johtaa masennukseen ja muihin mielenterveysongelmiin. Jatkuva alkoholin käyttö aiheuttaa masennusta muun muassa alentamalla aivojen serotoniini- ja dopamiinitasapainoa. Masennus ja morkkis aiheuttavat helposti taipumuksen krapularyyppyihin ja sitä kautta jatkuvaan juomiskierteeseen.

Hoitokeinot 
Monien aineiden on väitetty lievittävän krapulaa, mutta tutkimuksissa ei ole löydetty vakuuttavia todisteita niiden puolesta. Krapulalääketutkimuksia läpikäyneessä katsauksessa löydettiin vain hyvin heikkolaatuisia tutkimuksia. Niissä parhaiten olivat menestyneet neilikkauute, tolfenaamihappo ja pyritinoli.

Väitetyt lääkkeet 
Australialainen Outox lupaa tuotteensa nopeuttavan alkoholin palamista kehossa. Tämä on kuitenkin ristiriidassa aiemmin mainitun vakiopalamisnopeuden kanssa. Outoxin markkinointi krapulanpoistajana on nykyisin Suomessa kielletty.

L-kysteiini 
Vuonna 2018 suomalaisessa tutkimuksessa saatiin näyttöä siitä, että aminohappo l-kysteiini kykenee lievittämään krapulan oireita, kuten päänsärkyä, pahoinvointia, stressiä ja ahdistusta. Elimistön luonnollisestikin tuottama l-kysteiini reagoi alkoholin myrkyllisen aineenvaihduntatuotteen asetaldehydin kanssa. Asetaldehydi aiheuttaa suuren osan krapulan oireista, mutta myös nousuhumalaan liittyvän euforian tunteen. 

Lievittääkseen oireita l-kysteiini pitää nauttia samaan aikaan alkoholin kanssa. Tällöin se myös vähentäisi euforian tunnetta. Tutkimuksen johtajan, Helsingin yliopiston kansanterveystieteen dosentti Peter Eriksonin arvion mukaan tämän ei kuitenkaan täydy pilata alkoholin tavoiteltua vaikutusta, sillä asetaldehydin synnyttämä euforia syntyy nopeasti ja vasta-aine hajottaa asetaldehydiä hitaammin.

Nimitykset 
Sana krapula on peräisin latinasta, jossa crapula voi tarkoittaa sekä päihtymystä että krapulaa. Synonyymi kohmelo, alkuperäisemmässä muodossaan pohmelo, tulee venäjästä похмелье, ’humalan jälkeen’. Krapulalla on kansankielessä monia muitakin nimiä, kuten kankkunen, kanuuna, darra, rapula ja ruotsin kielestä lainattu dagen efter (seuraava päivä).

Katso myös
 Alkoholismi

Lähteet

Aiheesta muualla

 Webortaasi krapulasta  
 Jukka Ruukki: Krapulassa solukalvot kapinoivat (Tiede-lehti 8/2003) 
 Krapulavinkkejä 
 Sivusto krapulan hoitamisesta ja ennaltaehkäisystä

Alkoholikulttuuri
Oireet
Seulonnan keskeiset artikkelit