Paula Koivuniemi

Paula Kristiina Koivuniemi (ent.  Lehti, s. 19. kesäkuuta 1947 Seinäjoki) on uransa jo lopettanut suomalainen iskelmälaulaja. Hän on ollut suomalaisten kestosuosikki 1960-luvulta alkaen. Koivuniemen pitkän suosion syitä ovat olleet lukuisten, ajattomiksi osoittautuneiden kestohittien ohella hänen omaleimainen, käheän matala alttoäänensä ja vahva lavakarisma. Nimikkohitin asemaan hänen urallaan nousi käännösiskelmä ”Aikuinen nainen” vuodelta 1982. Koivuniemi on vuodesta 1982 ollut ohjelmatoimisto PKK-viihde ky:n toimitusjohtaja.

Koivuniemen läpimurto iskelmän tähtitaivaalle oli vuonna 1966 julkaistu ”Perhonen”. Seuraavien vuosikymmenien hittejä olivat muun muassa ”Aikaan sinikellojen”, ”Astun aurinkolaivaan”, ”Kapteeni Aika”, ”Romantiikkaa”, ”Sua vasten aina painautuisin” ja ”Tummat silmät, ruskea tukka”. 1990-luvulta on jäänyt soimaan muun muassa ”Kun kuuntelen Tomppaa”. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen kaupallisesti vahvinta tuotantoa edustivat hittikappaleet ”Kuka pelkää Paulaa”, ”Sata miestä” ja ”Yöperhonen”. 2010-luvulla Koivuniemen menestyssävelmiä olivat muun muassa ”Kaiken antanut” ja ”Queen”.  

Koivuniemi on saanut urallaan 13 kultalevyä, yhden platinalevyn ja yhden tuplaplatinan, ja lisäksi Leidit levyllä -albumi myi kultaa vuonna 2000.

Syksyllä 2022 Koivuniemi ilmoitti lopettavansa esiintymisensä ja vetäytyvänsä julkisuudesta.

Uran alku 
Paula Koivuniemi kiinnostui musiikista jo nuorena. Hänen isänsä Mauri Koivuniemi oli Etelä-Pohjanmaalla suosittu tanssimuusikko, ja Paula seurasi isäänsä tämän tanssiorkesterin keikoille. Vuonna 1965 kahdeksantoistavuotias Paula Koivuniemi matkusti Kanadan Sudburyyn tätiensä luo, jossa teki vuoden verran siivoojan töitä, hoiti nuorempia serkkujaan ja esiintyi muusikkosetiensä yhtyeiden laulusolistina.

Koivuniemen musiikkiura alkoi varsinaisesti 1960-luvun puolivälissä kun levymoguli Toivo Kärki antoi hänen levyttää tangon ”Perhonen” (1966). Laulusta tuli heti hitti, jota seurasivat menestysiskelmät ”Jos helmiä kyyneleet ois” (1968), ”Aigeianmeren laulu” (1970) ja ”Jos konduktöörin nait” (1972). ”Jos helmiä kyyneleet ois” oli yksi vuonna 1960 kuolleen Helena Eevan kirjoittamista ja Toivo Kärjelle jääneistä lauluteksteistä, jonka Kärki löysi pöytälaatikostaan ja sävelsi Koivuniemeä varten.

1970-luku 
1970-luvulla Koivuniemen ura oli laskujohteinen, sillä hänen taiteellinen tyylinsä ei ollut täysin vakiintunut. Toisinaan hän levytti tuolloin suosiossa ollutta purkkapopmusiikkia, toisinaan vaikeatajuisia soul-levytyksiä. Hittejä ei kuitenkaan tullut, ja hän oli jo aikeissa lopettaa laulajan uransa kokonaan.

Vuosikymmenen lopulla Koivuniemi löysi oman tyylinsä levytuottaja Jori Sivosen avulla, kun ”Kapteeni Aika” alkoi soida radioissa. Tätä seurasi kolmas sija vuoden 1978 Syksyn sävelessä laululla ”Sua vasten aina painautuisin”.

1980-luku 
Koivuniemen ura oli lähtenyt komeaan nousukiitoon, joka huipentui 1980-luvun alussa, kun hän sai tuottajakseen Esa Niemisen, jonka kanssa yhteistyö jatkui kahden vuosikymmenen ajan. Vuonna 1980 julkaistu Vie minut pois ylitti timanttilevyn rajan, joka oli 50 000 myytyä albumia. ”Tummat silmät ruskea tukka” (alkup. ”Le cœur somnambule”) ja ”Romantiikkaa” olivat levyltä singlenä julkaistuja suuria hittejä ja niistä alkoi vuosikymmenen mittainen menestyssävellysten jatkumo. Vuonna 1982 ilmestyi albumi Luotan sydämen ääneen, jonka kappaleista elinvoimaisimmiksi osoittautuivat ”Aikaan sinikellojen” ja etenkin ”Aikuinen nainen”.

Vuosikymmenen mittaan levylautasilla ja kasettipesissä soivat tiuhaan myös cover-versiot ”Sata kesää, tuhat yötä”, ”Ilman minua”, ”Kuuleeko yö” ja ”Hei Buona Notte”. Suomalaisista iskelmistä menestyivät esimerkiksi ”Kotikadun tunnelmaa”, ”Rakkaustarina” ja ”Siivet”. 1980-luvulla Koivuniemi vastaanotti yhdeksän kultalevyä ja yhden timanttilevyn. Vuonna 1987 hän voitti Emman Vuoden naissolisti -kategoriassa.

1990-luku 
1990-luvulla Koivuniemen levytys- ja keikkatahti jatkuivat säännöllisinä, vaikka hittejä ei syntynytkään edellisen vuosikymmenen malliin. Tyylillisesti 1990-luvun alun albumit jatkoivat 1980-luvun linjaa: suuri osa sävelmistä oli cover-versioita ulkomaisista menestyskappaleista, loput olivat perinteisiä, usein melankolisia Suomi-iskelmiä. Italialaisten käännösiskelmien jatkumoa edustivat muun muassa ”Uskon huomiseen” ja ”Kulku ihmisen” albumilta Täyttä elämää (1991) sekä Toto Cutugnon säveltämä ”Rakkaus vain” (”L'amore è”) albumilta Rakkaudella, sinun (1993).

Sävellykset olivat aiempaa useammin suomalaisia käännösiskelmien sijaan, kuten ”Se kesäni mun”, ”Ruusuja ja shampanjaa” ja ”Kun kuuntelen Tomppaa”. Vuonna 1991 julkaistun Täyttä elämää -albumin kahdestatoista kappaleesta puolet on käännösiskelmiä, kolme vuotta myöhemmin julkaistun albumin Se kesäni mun niin ikään kahdestatoista kappaleesta vain yksi on käännösiskelmä. Se kesäni mun -levystä lähtien Koivuniemen studioalbumit ovat koostuneet lähes tyystin suomalaisesta tuotannosta. Levymyynnin hiivuttua Koivuniemi ei suinkaan jäänyt laakereille lepäämään, vaan kehitti tyyliään onnistuneesti nuorekkaampaan suuntaan.

Vuonna 1996 Koivuniemi palkittiin erikois-Emmalla.

2000-luku 

2000-luku alkoi Leidit lavalla -projektin merkeissä. Siinä Koivuniemi työskenteli yhdessä Katri Helenan, Marion Rungin ja Lea Lavenin kanssa ja hän vastaanotti kultalevyn albumista Leidit levyllä. Vuonna 2003 ilmestyi Rakastunut-albumi Esa Niemisen kanssa. Vuonna 2006 julkaistiin albumi Yöperhonen, joka myi kultaa. Levyltä nousi kestohitiksi ”Kuka pelkää Paulaa”. Vuonna 2007 julkaistiin levy Timantti, josta tuli myös kultaa. Koivuniemen 13. toukokuuta 2009 julkaistu albumi Nainen nousi heti ilmestymisensä jälkeen Suomen viralliselle top 40 albumi -listalle sijalle kuusi.

Seinäjoen Provinssirock täytti vuonna 2008 kolmekymmentä vuotta, ja Paula Koivuniemi oli yksi juhla-Provinssin esiintyjistä. Hän lauloi rock-yleisölle sunnuntaina 15. kesäkuuta. Samana vuonna Koivuniemi lähti Jorma Kääriäisen ja Kari Tapion kanssa kiertueelle yhdessä Riku Niemen johtaman orkesterin kanssa. Vuonna 2009 Koivuniemi esiintyi Suomen suurimmilla festivaaleilla, kuten RMJ:ssä.

Vuonna 2006 Koivuniemen ura palkittiin Iskelmä-Finlandia-palkinnolla ja vuonna 2002 ensimmäisellä naislaulajille tarkoitetulla Anna-Liisa-palkinnolla Asikkalan Vääksyn Toivo Kärki -tapahtumassa.

2010-luku 
7. huhtikuuta 2010 julkaistiin albumi Rakkaudesta ja se nousi Suomen virallisen Top 50 -albumilistan sijalle kolme. Levy myi huhtikuun loppuun mennessä kultalevyyn oikeuttavan määrän. Maaliskuussa 2011 Koivuniemi vaihtoi levy-yhtiötä AXR Musicista Warner Music Finlandiin. Seuraavaa albumiaan hän alkoi työstää syksyllä ja se julkaistiin 9. toukokuuta 2012. Tyyliltään Matka-albumi on poppia ja balladeja. Ensimmäisenä singlenä levyltä julkaistiin 19. maaliskuuta 2012 diskopoljentoinen kappale ”Queen”.

Marraskuussa 2013 Koivuniemi julkaisi ensimmäisen joululevynsä, joka sisältää klassikoita kuten ”Varpunen jouluaamuna” ja ”Konsta Jylhän joululaulu”.

Vuonna 2014 Koivuniemi nähtiin Vain elämää -televisiosarjan kolmannella kaudella.

Yksityiselämä 
Koivuniemi on ollut kahdesti naimisissa, vuosina 1969–1975 Harri Lehden ja vuosina 1996–1998 Hannu Hiltusen kanssa. Hänen poikansa Toni Lehti on myös soittanut äitinsä yhtyeessä. Miesystävistä tunnetuin, kokoomuspoliitikko Ilkka Kanerva toteaa Moniottelija-kirjassaan Paula Koivuniemen olleen ”hänen elämänsä nainen”. Koivuniemen sisarenpoika on ammattilaiskeilaaja Mika Koivuniemi.

Paula Koivuniemi on Viking XPRS -autolautan kummi.

Diskografia 

Albumit
 
 
  kultalevy
  kultalevy
  kultalevy, timanttilevy
  kultalevy
  kultalevy
  kultalevy
 
  kultalevy
  kultalevy
  kultalevy
 
 
 
 
 
 
  kultalevy
  kultalevy
 
  kultalevy
 
  kultalevy
 
 

Kokoelma-albumit
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
  kultalevy
 
 
 
 
 
 
 
 

DVD:t
 

Muut albumit
 Kari Tapio, Paula Koivuniemi, Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra: Vihdoinkin!    (CD ja DVD, 2008)kultalevy

Dubbaukset

Lähteet

Kirjallisuutta 
Peter von Bagh & Ilpo Hakasalo: Iskelmän kultainen kirja, Otava 1986.

Kotirinta, Pirkko: "Perhosen esittäjä ei jäänyt päiväperhoksi – vaikka läheltä piti". Teoksessa Suomi soi 1. Tanssilavoilta tangomarkkinoille. Toim. Gronow, Pekka & Lindfors, Jukka & Nyman, Jake, Tammi 2004.
Tony Latva & Petri Tuunainen: Iskelmän tähtitaivas, WSOY 2004.
Niiniluoto, Maarit: ''Toivo Kärki - Siks oon mä suruinen', Tammi 1982.

Aiheesta muualla 

 Paula Koivuniemen verkkosivut
 Paula Koivuniemi Pomus.netin tietokannassa
 
 Ylen Elävä arkisto: Koivuniemen rouvasta tuli 1980-luvun alussa levyautomaattien valtias
 Ylen Elävä arkisto: Miten minusta tuli minä, Paula Koivuniemi 
 Ylen Elävä arkisto: Paula Koivuniemi aloitti uransa teini-iässä
 Ylen Elävä arkisto: Paula ja Hanna Linnassa 2005

Suomalaiset iskelmälaulajat
Emma-palkinnon saajat
Vuonna 1947 syntyneet
Elävät henkilöt
Seulonnan keskeiset artikkelit