Kirkkonummi

Kirkkonummi () on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudellamaalla Helsingin seudulla Suomenlahden rannikolla. Idässä Kirkkonummea reunustaa Espoo. Muut naapurikunnat ovat Vihti, Siuntio ja Inkoo. Yhteistä maarajaa Inkoon kanssa on jonkin verran saaristossa, muuten yhteinen raja koostuu merestä. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  neliökilometriä, josta  neliökilometriä on vesistöjä. Väestötiheys on   asukasta neliökilometriä kohden. Kunta on kaksikielinen. Enemmistönä  prosenttia asukkaista puhuu suomea ja  prosenttia ruotsia.

Kunnan nimi tulee arvatenkin 700 vuotta vanhasta Kirkkonummen kirkosta, joka sijaitsee mäen päällä kuntakeskuksessa.

Kirkkonummi on osa Helsingin seutua eli Helsingin metropolialuetta. Etäisyys kuntakeskuksesta Helsingin keskustaan on runsaat 30 kilometriä, kunnan itärajalta 20 kilometriä. Ajoaika kuntakeskuksesta Helsingin keskustaan on noin puoli tuntia. Kantatie 51:n parantaminen moottoritieksi Kivenlahden ja Munkinmäen liittymän välillä on valmistunut. Juna- ja bussiyhteydetkin pääkaupunkiseudulle ovat hyvät. Sekä junalla että bussilla matka Helsingin keskustaan kestää 30–45 minuuttia. Kirkkonummi kuuluu Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymään. Enemmistö asukkaista työskentelee pääkaupunkiseudulla.

Suurimmat asutuskeskukset kunnassa ovat Kirkkonummen kirkonkylä (kuntakeskus), Gesterby, Masala, Veikkola (pohjoisin keskus), Kantvik (meren läheisyydessä) ja meren rannalla oleva Upinniemen varuskunta. Näiden lisäksi Kirkkonummella on kymmeniä pieniä kyliä.

Kirkkonummi on väkiluvultaan Nurmijärven jälkeen Suomen toiseksi suurin kunta, joka ei käytä itsestään nimitystä kaupunki. Tilastollisen kuntaryhmityksen mukaan Kirkkonummi on kuitenkin kaupunkimainen kunta, sillä sen suurimmassa taajamassa eli Kirkkonummen keskustassa asuu noin 20 000 asukasta (31.12.2018).

Historia

Esihistoriallinen aika
Kirkkonummella on ollut asutusta kivikaudesta lähtien tähän päivään. Seutu oli mesoliittisella kivikaudella erityisen suosittu asuinalue. Jean Sibelius tunnisti vuonna 1911 Suomen ensimmäisen kalliomaalauksen Vitträsk-järven rannalta. Kalliomaalauksia on löytynyt myös Juusjärveltä. Kivikauden välineitä ja asuinpaikkoja on löytynyt mm. Evitskogista, Lapinkylästä, Oitmäestä ja Kauhalasta. Kirkkonummen luutuura on yksi kolmesta vanhimmasta todisteesta inhimillisestä kulttuurista Suomessa. Sen iäksi on arvioitu noin 8 500 vuotta.

Pronssikautiset kiviröykkiöhaudat eli hiidenkiukaat keskittyvät meren läheisyyteen, kuten Pikkalanlahden ympäristöön ja Sundetin lähelle. Hautakumpuja on mm. Sarvvikissä, Sundsbergissä, Tolsassa, Korkkullassa ja Strömsbyssä sekä Räfsössä ja Porkkalan niemellä. Kirkkonummelta on myös löytynyt aikavälille 1300–1100 eaa. ajoitettu pronssikautinen miekka, jonka tyyppi oli yleinen Länsi-Euroopassa.

Rautakautiset löydöt Kirkkonummella ja Keski-Uudellamaalla ovat niin vähäisiä, että on arvioitu seudun menettäneen väestönsä sodan, kadon tai kulkutaudin vuoksi. Alueella on kuitenkin ollut maanviljelyä 700-luvulta alkaen. Historialliselle ajalle säilynyt alueen vanha kanta-asutus on perustettu arviolta 1000-luvun alussa. Näitä vanhoja kyliä ovat mm. Haapajärvi, Jorvas, Kaljärvi, Kauhala ja Veikkola.

Historiallinen aika
Toisen ristiretken jälkeen 1200-luvun lopulta lähtien Suomen rannikon ruotsalaisten kolonisaatio ulottui myös Länsi-Uudellemaalle ja samalla Kirkkonummelle. Siirtolaiset ottivat ensimmäisessä vaiheessa haltuunsa maankohoamisen seurauksena paljastuneita niittymaita ja hämäläisten kalastusalueet nykyisen Tavastfjärdenin rannoilla.

Eräs valtakunnan tärkeimmistä teistä, Suuri maantie Turun ja Viipurin välillä vedettiin Kirkkonummen läpi 1300-luvulla noudattaen suunnilleen samaa linjausta kuin Kuninkaantiellä on nykyään. Espoo erosi Kirkkonummen seurakunnasta vuonna 1458.

Jatkosodan jälkeen vuonna 1944 Neuvostoliitto pakkovuokrasi Moskovan välirauhansopimuksen mukaisesti osan Kirkkonummea ja lähikuntia käsittäneen Porkkalan vuokra-alueen 50 vuodeksi. Sinne sijoitettiin merivoimien tukikohta. Neuvostoliitto kuitenkin palautti Porkkalan alueen jo vuonna 1956. Puna-armeijan tukikohdan aikaan Porkkalassa on arvioitu olleen noin 20 000–30 000 sotilashenkilöä. Neuvostosotilaiden tähystyspaikka sijaitsi Espoonlahden rannalla Majvikin tornissa, lähellä Espoon rajaa.

Jälkiä näiltä ajoilta on edelleen olemassa, jos tietää mistä ja mitä etsiä. Näitä ovat betonibunkkerit, muut rakennelmat ja jopa lentotukikohdan jäänteet. Muita tutustumisen arvoisia paikkoja Kirkkonummella ovat keskiaikainen kivikirkko kuntakeskuksessa, Haapajärven kylän kaunis puukirkko ja Hvitträskin kansallisromanttinen kartano Luomassa. Kartanon rakensivat asuinpaikakseen kolme kuuluisaa suomalaista arkkitehtia: Eliel Saarinen, Herman Gesellius ja Armas Lindgren.

Maantiede

Maantieteellisesti Kirkkonummella on kaksi suurta niemeä, Porkkalanniemi ja Upinniemi, joista jälkimmäisessä sijaitsee vuonna 1959 perustettu merivoimien tukikohta ja varuskunta. Porkkalaan osuu Itämeren mittakaavassa tärkeä muuttolintujen pysähdyspaikka. Porkkalanniemellä on myös Uudenmaan hiljaisimmaksi mitattu paikka. Nuuksion kansallispuistosta osa on Kirkkonummen puolella. Kasvimaantieteellisesti Kirkkonummi kuuluu hemiboreaaliseen vyöhykkeeseen.

Kirkkonummella on 67 luonnonsuojelualuetta (2009).

Kirkkonummella sijaitsevat myös Metsähovin tutkimuslaitokset. Masalassa on Geodeettinen laitos. Kunnan alueella on 86 järveä, joista suurimmat ovat Vitträsk, Humaljärvi ja Storträsk – Bakträsk. Suurin osa järvistä sijaitsee Kirkkonummea halkovan rautatien pohjoispuolella.

Ilmasto
Kirkkonummella on kostea mannerilmasto (Köppen: Dfb). Siellä on pitkät ja kylmät talvet ja lämpimät kesät, keväisin ja syksyisin on sateista ja viileää. Kirkkonummella on samanlainen ilmasto kuin Hokkaidōlla ja Nova Scotialla. Sadetta on ympäri vuoden, mutta eniten alku- ja loppusyksystä. Lämpimin Kirkkonummella mitattu lämpötila on 34,8 °C ja kylmin -31,4 °C.

Vapaa-aika
Kirkkonummella on useita uimarantoja meren ja järvien rannoilla, pitkä rantaviiva laajalla saaristolla veneilyyn, melontaan, kalastukseen ja sukellukseen, laajat luonnontilaiset alueet kuntoiluun ja suunnistukseen, kunnan ylläpitämät juoksu- ja murtomaahiihtoreitit, kevyen liikenteen reitit juoksemiseen, pyöräilyyn ja rullaluisteluun, uimahalli, jäähalli, kunnallinen sisäuimakeskus, viisi golfkenttää, joilla yhteensä kahdeksan täysipituista väylää ja laskettelukeskus (Peuramaa). Kirkkonummella on myös useita ratsastustalleja.

Kirkkonummella on kuvattu useita tv-sarjoja, elokuvia ja dokumentteja. Niistä Kirkkonummella on kuvattu joko useita jaksoja tai muutamia kohtauksia. Televisiosarjoista mainittakoon Team Ahma, Susikoira Roi – seikkailu saaristossa, Salatut elämät, Tallitähdet, Kansan mies, Tappajan näköinen mies ja elokuvista muun muassa Cyclomania.

Kylät ja taajamat

Väestö 

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat

Vuoden 2020 lopussa Kirkkonummella oli 40 082 asukasta, joista 35 880 asui taajamissa, 3 628 haja-asutusalueilla ja 574:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kirkkonummen taajama-aste on 90,8 %. Kirkkonummen taajamaväestö jakautuu seitsemän eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Masala ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Helsingin usean lähikunnan alueelle. Yhteensä Helsingin keskustaajamassa on 1 268 296 asukasta ja sen pinta-ala on 680,12 neliökilometriä. Saarlammin taajama sijaitsee pieniltä osin myös Siuntiossa. Veikkolan taajama sijaitsee Saarlammin tavoin pääosin Kirkkonummella, mutta pieneltä osin myös Vihdissä. Kolmirannan taajama ulottuu pääosin Espoon kaupungin alueelle.

Väkiluku suur- ja tilastoalueittain

Kirkkonummen suuralueet ja tilastoalueet sekä niiden väkiluvut (2011):

Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kirkkonummella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Kirkkonummen suomalainen seurakunta
 Kyrkslätts svenska församling
Nämä seurakunnat muodostavat Kirkkonummen seurakuntayhtymän ().

Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Kirkkonummella toimii Kyrkslätt Elimförsamling. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kirkkonummella toimii Kirkkonummen helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kirkkonummen alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.

Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kirkkonummen kunnan nykyisellä alueella.
 Kirkkonummen seurakunta (, jaettu Kirkkonummen suomalaiseksi ja ruotsalaiseksi seurakunnaksi 1963)

Liikenne 

Kirkkonummen pohjoisosaa halkoo valtatie 1, jonka varrella sijaitsee Veikkola. Kirkkonummen keskusta taas on kantatien 51 varrella. Myös kantatien 50 eli Kehä III:n läntisin osuus sijaitsee Kirkkonummen alueella. Keskustan pääkatuja ovat Kirkkonummentie ja Ervastintie.

Kirkkonummen linja-autoyhteydet palvelevat pääasiassa koulu- ja työmatkaliikennettä, mutta esimerkiksi keskustasta pääsee linja-autolla puolessa tunnissa Helsingin keskustaan. Hajanainen yhdyskuntarakenne ei mahdollista joukkoliikenteen taloudellisesti kannattavaa järjestämistä tiiviimpiä taajama-alueita lukuun ottamatta. Pohjolan Liikenteen ja elokuusta 2014 alkaen myös Nurmijärven Linja Oy:n bussit palvelevat Etelä- ja Keski-Kirkkonummea sekä Veikkolaa.

Helsingin ja Turun välinen rantarata kulkee Kirkkonummen kautta, ja kunnan alueella sijaitsevat seuraavat rautatieasemat:

 Luoma (lakkautettu 27.3.2016)
 Masala
 Jorvas
 Tolsa
 Kirkkonummi.

Kirkkonummi kuuluu Helsingin seudun liikenne-kuntayhtymään. Pääkaupunkiseudun lähiliikenteen U-junat kulkevat Helsingin ja Kirkkonummen välillä kaksi kertaa tunnissa ja pysähtyvät Masalan, Jorvaksen, Tolsan ja Kirkkonummen asemilla. Masalan ja Kirkkonummen keskustan asemalla pysähtyvät myös ruuhka-aikaan liikennöitävät X-junat sekä Siuntioon menevät Y-junat. Kirkkonummen keskustan asemalla pysähtyivät 26.3.2016 asti kaikki Helsingin ja Turun välillä liikennöivät kaukojunat, nykyisin vain junat 5.48 ja 6.58 Turkuun ja 18.55 ja 21.55 Helsinkiin. Kirkkonummen rautatieasemalta lähtee joka arkipäivä kolme linja-autovuoroa Karjaalle, josta on junayhteys Turkuun.

Suurimmat työnantajat 
Kirkkonummen kunnan suurimmat työnantajat vuonna 2013 ovat:

Ruokakulttuuri
Kirkkonummen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suolasilakkakeitto ja ruisleipä sekä mannaryynistä tehty pannukakku.

Tunnustuksia
Kaksi Kirkkonummen kylää on saanut vuoden uusmaalaisen kylän kunniamaininnan: Luoma 2004 ja Evitskog 1989.

Tunnettuja kirkkonummelaisia ja Kirkkonummella asuvia

Kansanedustajat 
 Anders Adlercreutz, kansanedustaja, asuu Kirkkonummella
 Riikka Purra, kansanedustaja, asuu Kirkkonummella
 Elisabeth Rehn, entinen ministeri, asuu Kirkkonummella
 Raija Vahasalo, entinen kansanedustaja, asuu Kirkkonummella

Tieteen ja kulttuurin edustajat
 Eero Aarnio, sisustusarkkitehti ja muotoilija, asuu ja työskentelee Kirkkonummella
 Annukka Ahola, säveltäjä ja oopperalaulaja, asunut ja työskennellyt Kirkkonummella
 Herman Gesellius, arkkitehti, asui ja työskenteli Hvitträskissä
 Joel Haahtela, kirjailija, asuu Kirkkonummella
 Jan Kaila, valokuvaaja, installaatiotaiteilija ja professori, asuu Kirkkonummella
 Jukka Kemppinen, professori, asuu Kirkkonummella
 Pertti Koskimies, biologi ja tietokirjailija, asuu Kirkkonummella
 Armas Lindgren, arkkitehti, asui ja työskenteli Hvitträskissä
 Seppo Linnaluoto, tähtitieteilijä, asuu Kirkkonummella
 Ari Mennander, kirjailija ja urheilutoimittaja, syntynyt Kirkkonummella
 Kimmo Nuotio, professori, asuu Kirkkonummella
 Timo Parvela, kirjailija, asuu Kirkkonummella
 Paavo Rintala, kirjailija, asunut Kirkkonummella
 Eero Saarinen, arkkitehti, Eliel Saarisen poika, syntynyt Kirkkonummella
 Eliel Saarinen, arkkitehti, asui ja työskenteli Hvitträskissä
 Bengt Schalin, puutarha-arkkitehti, asunut Kirkkonummella

Talouselämä 
 Antti Herlin, Koneen hallituksen puheenjohtaja, syntynyt ja asuu Kirkkonummella
 Niklas Herlin, kirjakustantaja, toimittaja, tietokirjailija ja Uusi Suomi -verkkojulkaisun omistaja
 Samuli Seppälä, Verkkokauppa.comin perustaja, omistaja ja toimitusjohtaja, asuu Kirkkonummella

Esittävät taiteilijat ja populaarikulttuurin edustajat
 Eija Ahvo, näyttelijä-laulaja, asuu Kirkkonummella
 Danny, iskelmälaulaja, asuu Kirkkonummella
 Axel Ehnström, laulaja-lauluntekijä, syntynyt Kirkkonummella
 Timo Haapaniemi, urheiluankkuri ja -toimittaja, kunnanvaltuutettu, asuu Kirkkonummella
 Pentti Hauhiala, Disney-keräilijä, asuu Kirkkonummella
 Likanen Etelä, rap-kollektiivi, artistit asuvat Kirkkonummella
 Svante Martin, näyttelijä, asuu Kirkkonummella
 Jarmo Mäkinen, näyttelijä, asuu Kirkkonummella
 Laura Närhi, poplaulaja, syntynyt Kirkkonummella
 Taisto Oksanen, näyttelijä, asunut Kirkkonummella
Mika Parikka, radiotoimittaja, syntynyt Kirkkonummella
 Jukka Poika, laulaja, asunut Kirkkonummella
 Keke Pulliainen, taikuri ja viihde-esiintyjä, asuu Kirkkonummella
 Sara Säkkinen, näyttelijä, asunut Kirkkonummella
 Kari Tapio, iskelmälaulaja, asui Kirkkonummella
 Johanna Tuomi, oopperalaulaja ja entinen kunnanvaltuutettu, asuu Kirkkonummella
Tuuttimörkö, rap-artisti
Ville Eerikkilä, radiotoimittaja, syntynyt Kirkkonummella

Urheilijat 
 Amin Asikainen, nyrkkeilijä ja kunnanvaltuutettu, syntynyt ja asuu Kirkkonummella
 Veikka Gustafsson, vuorikiipeilijä, asuu Kirkkonummella
 Jani Hakanpää, jääkiekkoilija, syntynyt Kirkkonummella
 Annimari Korte, pika-aitajuoksija, syntynyt Kirkkonummella
 Olli Mäki, nyrkkeilijä, asui Kirkkonummella
 Pekka Mäki, nyrkkeilyvalmentaja, syntynyt Kirkkonummella
 Jussi Oksanen, lumilautailija, syntynyt Kirkkonummella
 Thorvald Strömberg, kajakkimelonnan olympiavoittaja, syntynyt Kirkkonummella
 Laura Österberg Kalmari, jalkapalloilija, syntynyt Kirkkonummella

Kesäasukkaat
Kesäasunnon Kirkkonummella omistavat muun muassa Alexander Stubb, Kimi Räikkönen ja Teemu Selänne.

Fiktiiviset henkilöt 
 Timo Harjunpää, Harjunpää-kirjasarjan päähenkilö, asui Kirkkonummella

Ystävyyskunnat
  Sundbyberg, Ruotsi
  Paldiski, Viro

Katso myös 
 Luettelo Kirkkonummen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Kirkkonummen nuorisovaltuusto
 Kersleti, virolainen kylä jonka perustaneet entiset ruotsinkieliset kirkkonummelaiset

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Kirkkonummen kunnan kotisivut
 Tilastokeskus - Kirkkonummen avainluvut
 Vitträskin kalliomaalaukset
 Juusjärven kalliomaalaukset
 Puna-armeija Porkkalassa Ylen Elävä arkisto (archive.org, arkistoitu 17.10.2011)
 Kirkkonummen kunnan kartta

Seulonnan keskeiset artikkelit