Kajaanin sellutehdas

Kajaanin sellutehdas oli Kajaanin Tihisenniemellä vuosina 1910–1982 toiminut sulfiittisellutehdas. Tehtaan omisti Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö (myöh. Kajaani Oy).

Tehdas vihittiin käyttöön 28.7.1910. Tehdas oli valmistuessaan pohjoisin sellutehdas Suomessa. Tehdas sijaitsi punatiilisissa rakennuksissa tehdasalueen nk. "vanhalla puolella". Tehdas lopetettiin sen käytyä vanhanaikaiseksi ja kannattamattomaksi. Eräänä merkittävimpänä syynä lakkautukseen olivat myös tehtaan aiheuttama jätevesikuorma vesistölle sekä vanhentunut tekniikka. Jäteveden puhdistuksen parantaminen olisi vaatinut huomattavia investointeja, joita vanhaan tehtaaseen ei kannattanut toteuttaa. Myös tehtaan keittomenetelmän muuttaminen sulfaattiprosessiksi hylättiin samoista syistä. Tehtaan vieressä olevaan Peurapäänlahteen johdettiin sellutehtaan kuitupitoiset jätevedet ja lahti liettyi umpeen. Sellutehdas pysäytettiin keväällä 1982 hieman ennen uuden paperikoneen PK4:n käynnistämistä. Tehdas ehti toimia lähes 72 vuotta.

Sellutehtaan välittömässä läheisyydessä olivat myös vanha paperitehdas (PK1), höyryvoimalaitos ja muun muassa spriitehdas. Suurin osa sellutehtaan rakennuksista on purettu. Tehdasalueen omistaa nykyisin UPM-Kymmene-konserni ja siellä toimii saha sekä muita ei-puunjalostusalan yrityksiä.

Sellutehtaan osastot

Tehdasrakennuksen keskellä oli 32 metriä korkea keitto-osasto, jossa oli aluksi kolme keitintä. Keitto-prosessi tapahtui Frankin kalkkimaitomenetelmällä, jossa happo valmistettiin johtamalla rikin poltosta saatua rikkidioksidia kalkkimaitoon. Keittimien korkeus oli 12,6 metirä ja halkaisija 5,1 metriä. Rakennuksen toisessa päässä oli happo-osasto ja toisessa sihtiosasto ja kuivaamo. Vieressä sijaitsevassa rakennuksessa olivat kuorimo, hakku ja seulat. Höyryvoimalaitos oli myös erillisessä rakennuksessa ja oli yhteinen paperitehtaan kanssa.

 Kuorimo (esi- ja jälkikuorimot)
 Happo-osasto
 Keitto-osasto, 7 keitintä
 Pesuosasto
 Lajitteluosasto
 Valkaisimo (7-vaiheinen, toimittaja Rauma-Repola Oy)
 Kuivaamo ja sihtiosasto, 2 kuivauskonetta
 Sellupaalivarasto

Höyryvoimalaitos

Sellutehtaan voimaosasto oli yhteinen paperitehtaan ja sahan kanssa. Vanha höyryvoimala purettiin 2000-luvun alussa. Kaikki kattilat on purettu. Alkuperäisessä höyryvoimalassa oli vuonna 1910 5 kattilaa, jotka oli suunniteltu tuottamaan höyryä sellutehtaalle. Nämä kattilat poistettiin vuonna 1941. Vuonna 1922 hankittiin hilikäyttöinen kattila. Vuonna 1925-1927 rakennettiin kokonaan uusi höyryvoima-asema, johon myös nykyinen tiilinen savupiippu kuului. Vuonna 1932 hankittiin suurtehohöyrykattila, jonka tulipinta oli 397 m² Kaikki nämä kattilat on poistettu jo aiemmin.

Turbiinit:

 Turbiini I, 1913-19xx, Valmistaja: AEG
 Turbiini II, 1927-19xx, Valmistaja: Stal, Teho: 1600 kW
 Turbiini III, 1927-19xx, Valmistaja: Stal, Teho: 2800 kW
 Turbiini 1, 1937-1999, Valmistaja: Asea Stal-Laval, Teho: 
 Turbiini 2, 196x-1999, Valmistaja: Siemens, Teho:?,
 Turbiini 3, 196x-1999, Valmistaja: Asea Stal-Laval, Teho: 25 MW (suuritehoisin)

Turbiineihin oli yhdistettynä generaattorit sähkön tuottamista varten.

Kajaanin sellutehtaan tärkeitä vuosilukuja

14.6.1909 Rakennustyöt alkoivat
1910 Sellutehdas käynnistyi
1919 Kiisu-uuni käynnistyi
1922 Puutavaralle uusi varastoalue siirtolaitteineen Katiskaan Kajaaninjoen vastarannalle
1922 Happotornit
1927 Keitin nro 1 käynnistyi
1932 Laboratorio uusittiin
1934 Keittimet 2 ja 3 käynnistyivät
1936 Keitin nro 4 käynnistyi, tilavuus 205 m³
1937 Keitin nro 5 käynnistyi
1941 Sulfiittispriin valmistus alkoi
1951 Alkuperäiset keittimet 1, 2 ja 3 pysäytettiin
1951 Keittimet nro 6 ja 7 käynnistyivät, molempien tilavuus 300 m³
1951 Uusi kuorimo
1956 Painepesemö ja jätelipeän haihduttamo käynnistyivät, spriitehtaan toiminta päättyi
31.8.1959 Valkaisulaitos ja Lurgi-Rosenlew-kiisu-uuni käynnistyivät
1963 Höyrykattila nro 5, saostusaltaat ja kuitujen talteenottolaitos otettiin käyttöön
1966 Uusi kuorimarumpu
1967 Jätelipeän haihduttamon laajennus 
1971 Keitin nro 1 uusittiin
1973 Lajittamon uusinta, uusi kuorimarumpu
1976 Pesemön uusinta 
1978 Rankalan ja valkaisulaitoksen instrumentoinnin uusinta, kiisulan peruskorjaus
1982 Sellutehtaan toiminta päättyi
1980-1990-luvut  Sellutehtaan koneet ja laitteet purettiin
1998-2004 Sellutehtaan rakennukset purettiin suurilta osin, muutamia rakennuksia on säilynyt, mm. sellupaalivarastot ovat sahan varastohalleina.

Tuotantomäärät ja tuotteet

Tehtaan kapasiteetti oli noin 120 000 t/a. Tuotanto jakautui ulos myytävään valkaistuun sulfiittiselluloosaan n. 90 000 t/a, oksamassaan n. 6 000 t/a ja omaan jalostukseen menevää sulfiittiselluloosaan n. 24 000 t/a. Aluksi valtaosa tuotannosta myytiin Venäjälle. 1920-luvulta alkaen Englanti oli suurin asiakasmaa. Muita merkittäviä vientimaita olivat Italia, Neuvostoliitto sekä muut läntisen Euroopan maat. Pitkäaikaisin asiakas oli Lancashire Paper Mills, joka oli asiakkaana 1926-1982.

 Vuonna 1968 117 000 t (ennätysvuosituotanto)
 Vuonna 1977 alle 57 000 t
 Vuonna 1980 100 000 t

Tuotannosta noin 80 % vietiin ulkomaille: Eurooppaan 60%, Pohjois-Amerikka 10%. 20% käytettiin omassa paperitehtaassa.

Tuotenimet

 Kajaani Prime Quality Unbleached Sulphite Red, Easy Bleaching
 Kajaani Prime Quality Unbleached Sulphite Black, Bleachable

Tehtaan johtajat
A.S.R. Frohne 1909-1914
Roope Hormi 1914-1921
V.V. Kolho 1921-1925
Niilo Kanto 1925-1938
Paavo Kivi 1938-1955
Aarne Enroth 1955-1979
Pekka Kuusniemi 1979-1982

Katso myös

 Pohjan Sellu, Kajaanin sulfaattisellutehdashanke 1980-luvun lopulla
 Suomen paperiteollisuus

Aiheesta muualla
 Kuva Kajaanin sellutehtaan purkutyöstä
 Renforsin ranta (Tihisenniemi - Peurapäänlahti - Peuraniemi)

Kirjallisuutta:

 Arkkitehti Eino Pitkäsen Kajaanin aika - Kalenteri vuodelle 2010, Matti Haapavara, 2009. Kajaanin Purjehtijat.
 Kainuun Sanomat, 8.11.1998
 Kajaanin kuulumisia: henkilöstölehti, Yhtyneet paperitehtaat Oy, N:o 4/95 Joulukuu 1995 sivut 8-9 "Vanhan puolen viimeiset mohikaanit"
 Virtanen, Sakari, Yhtiöstä yksiköksi, UPM Kajaani 100 vuotta. UPM, Kajaani. 2007 (kirja sis. myös DVD:n).
 Virtanen, Sakari, Kainuuseen sijoitettu. Kuvaus Kajaani Oy:n vaiheista vuoteen 1945. Kajaani Oy 1907–1982. Ensimmäinen osa. Helsinki 1982. (75-vuotisjuhlajulkaisu)
 Virtanen, Sakari, Puusta elävä. Kajaani Oy:n vaiheita vuodesta 1946. Kajaani Oy 1907–1982. Toinen osa. Helsinki 1985. (75-vuotisjuhlajulkaisu)
 Tuovinen, Paavo. Kehityksen kuvat - Kajaani Oy 1907-1982, valokuvat: Kajaani Oy:n arkisto, Kainuun museo, Akke Virtanen. Kajaani. 1982.
 Kajaani Oy Toimintakertomus 1978 (1979). Kajaani Oy. Kajaani.
 Huovinen, Veikko. Kajaani Oy 70 vuotta 1977. Kajaani. Kajaani Oy. 1977.
 Kukkonen, Otso. Kajaani Oy 1907-1967. Kajaani. Kajaani Oy , 1967
 Susitaival, Paavo. Kajaani Oy 1907-1957. (50-vuotisjuhlajulkaisu)
 Lehtonen, K. F., Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö 1907-1932. Kajaani, 1932 (25-vuotisjuhlajulkaisu)
 Keränen, Veikko. Kajaanin sellutehdas 1909-1982. Veikko Keränen. Kajaani. 1982.
 Kauppila, Raili. Yhtiö järjestää. Kainuun museon näyttelyjulkaisu. 1997. Kajaani.
 Kauppila, Raili, Kainuun Museo. UPM Kajaani 100 vuotta 1907-2007. Hämeen Kirjapaino Oy. 3/2007.
 Kajaviesti, Kajaani Oy:n sisäinen tiedotusviesti. Kajaani Oy 1975-1989
 Kajaanin kuulumisia : henkilöstölehti / Yhtyneet paperitehtaat Oy 1990-
 Kajaani Oy:n kuulumisia. Kajaani. 1942-1989
 Keskisarja, Teemu. Afäärifennomaanit, Paloheimo-veljekset suurliikemiehinä ja yhteiskunnallisina vaikuttajina. Porvoo. 2006. WSOY.
 Paavilainen, Marko. Eversti, Upseeri ja teollisuusmies Olli Paloheimo. Porvoo. 2006. WSOY.

Elokuvia:

 Paperitehtaan väkeä (DVD-elokuva), 43 min, UPM-Kajaani. 2007. Kajaani

Kajaanin rakennukset ja rakennelmat
Suomen selluloosatehtaat