Turvapaikanhaku Suomessa

Suomesta turvapaikkaa voi hakea vain Suomen valtion alueella. Turvapaikkahakemusta ei voi tehdä Suomen ulkomailla olevassa edustustossa tai ottamalla ulkomailta kirjeitse tai sähköpostitse yhteyttä Suomeen. Irakilaiset ovat Suomen suurin turvapaikanhakijaryhmä.

Suomessa turvapaikanhakijoiden vastaanottoa säätelee Laki kansainvälistä suojelua hakevan vastaanotosta eli vastaanottolaki. Turvapaikkahakemuksia käsittelee Maahanmuuttovirasto. Hakemuksen käsittelyaikana hakija oleskelee vastaanottokeskuksessa siinä maassa, jossa hakee turvapaikkaa.

Vuonna 2014 turvapaikkahakemuksen käsittely Suomessa kesti keskimäärin 170 päivää. Suuri osa turvapaikkahakemuksista hylätään, mutta usein myönnetään oleskelulupa toissijaisen suojelun, humanitaarisen suojelun ja yksilöllisen inhimillisen syyn perusteella. Vuonna 2014 Suomesta haki turvapaikkaa 3 651 henkilöä. Turvapaikkapäätöksistä myönteisiä oli 1 346. Vuonna 2016 Suomesta haki turvapaikkaa noin 5 100 ihmistä, ja myönteisen päätöksen sai 27 prosenttia heistä. 

Kun Venäjä hyökkäsi kevättalvella 2022 Ukrainaan, Suomen sisäministeriö arvioi, että Ukrainasta saapuu Suomeen 40 000–80 000 turvapaikanhakijaa. Maaliskuun loppuun mennessä yli 11 000 Ukrainasta saapunutta oli hakenut Suomesta tilapäistä suojelua. Huhtikuun alussa Suomeen oli tullut arviolta 25 000 ukrainalaista sen jälkeen, kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan. Toukokuun puolivälin jälkeen Suomessa oli jätetty 23 781 tilapäisen suojelun hakemusta. Päätöksiä hakemuksiin oli 18. toukokuuta mennessä tehty 20 622. Päätöksistä 20 427 oli myönteisiä. Tuolloin arvioitiin, että kesällä 2022 jopa 20 000 ukrainalaista voisi saapua Suomeen. Lokakuun alkuun mennessä Suomeen oli tullut lähes 40 000 ukrainalaista, joista kolmannes halusi jäädä maahan. Lähes 40 prosentilla suunnitelmat olivat avoinna. Sodan seurauksena Venäjällä julistettiin osittainen liikennallepano syyskuussa 2022. Sen johdosta lokakuun puoliväliin mennessä Suomesta haki turvapaikkaa 499 Venäjän kansalaista. Tuohon mennessä koko vuoden aikana Venäjän kansalaisilta oli tullut 915 turvapaikkahakemusta. Tavallisesti ennen sotaa venäläiset olivat jättäneet 200–500 turvapaikkahakemusta vuodessa.

Hakijoiden määrät 

Vuonna 2015 Suomeen tuli yli 30 000 turvapaikanhakijaa. Ennen sitä hakijamäärä oli vuosittain noin 3 000–4 000.

Elokuussa 2017 Suomessa oli noin 10 000 kielteisen turvapaikkapäätöksen saanutta turvapaikanhakijaa. Sisäministeriön kansliapäällikkö Päivi Nerg on todennut, että he ovat mahdollinen turvallisuusuhka. Hän katsoo, että ryhmässä voi olla ihmisiä jotka tulevat helposti kiinnostuneiksi Isil-propagandasta tai terrorismiryhmien toiminnasta. 

Vuoden 2017 alustavien tilastojen mukaan Suomesta haki turvapaikkaa noin 5 100 henkeä. Kielteisiä päätöksistä oli 43 prosenttia, myönteisiä 40 prosenttia, tutkimatta jätettyjä 11 prosenttia ja rauenneita kuusi prosenttia.

Vuonna 2018 turvapaikkaa haki Suomesta 4 548 henkilöä. Hakemuksista lähes puolet oli uusintahakemuksia. Vuonna 2018 ensimmäisen turvapaikkahakemuksensa jätti 2 409 maahantulijaa.

Huomaa, että kaikista kunakin vuonna haetuista turvapaikoista ei tehdä päätöstä samana vuonna.

Oikeudet 
Turvapaikanhakijalle voidaan maksaa vastaanottorahaa perustoimeentulon turvaamiseksi. Saatuaan oleskeluluvan turvapaikanhakijasta tulee kunnan asukas, jolloin hänestä tulee oikeutettu kunnan tarjoamaan perusturvaan.

Ongelmat 
Lähes joka toisen Suomeen tulevan turvapaikanhakijan henkilöllisyys jää vahvistamatta. Henkilöllisyys jää tavallisesti selvittämättä passin puutteen vuoksi. Joskus turvapaikanhakijoilla ei ole passia lainkaan, mutta he myös piilottavat ja tuhoavat niitä tahallaan henkilöllisyytensä salaamiseksi.

Suomi pitää kaikkia Euroopan unionin maita turvallisina ja Euroopan unionin kansalaisten turvapaikkahakemuksia ilmeisen perusteettomina. Euroopan unionin lainsäädäntö turvaa kuitenkin Euroopan unionin kansalaisten oikeuden vapaaseen liikkuvuuteen Euroopan unionin alueella ja rajoittaa mahdollisuutta Euroopan unionin kansalaisten maasta poistamiseen. Ulkomaalaislain mukaan Euroopan unionin kansalaiselle pitää antaa 30 päivää aikaa poistua maasta kielteisen päätöksen jälkeen.

Muutokset politiikassa 
Turvapaikanhakijoita koskevia säädöksiä on jatkuvasti muutettu politiikan muuttuessa. Vuonna 2022 esille nousi laajasti pelko siitä, että Venäjä käyttäisi turvapaikanhakijoita painostuskeinona Suomea vastaan. Sisäministeriö aloitti tällöin Krista Mikkosen (vihr.) johdolla itärajalle rakennettavien järeiden aitojen suunnittelun. Kesäkuussa 2022 eduskunnan hallintovaliokunta katsoi, että rajat on voitava sulkea tilanteessa, jossa vieras valtio yrittää käyttää turvapaikanhakijoita vaikuttamisen välineenä.

Katso myös 

 Maahanmuuttajat Suomessa

Lähteet

Aiheesta muualla 

Lyytinen, Eveliina (toim., 2019) Turvapaikanhaku ja pakolaisuus Suomessa. Siirtolaisuusinstituutti, Turku
Välimäki, Matti (2017) Suomi ja pakolaiset - Ensimmäinen vuosisata, 1917-2017. Suomen Kirkkohistoriallisen Seuran Vuosikirja 2017.

Pakolaispolitiikka
Suomen hallinto