Viisasten kivi

Viisasten kivi () on myyttinen aine, jota länsimaiset alkemistit etsivät tai yrittivät valmistaa. Viisasten kiven kerrottiin pystyvän muuttamaan muita metalleja kullaksi. Myöhäiskeskiajalta lähtien uskottiin, että viisasten kivi olisi samalla ollut myös kaikki sairaudet parantava ihmelääke ja että se voisi jopa tehdä ihmisestä kuolemattoman.

Ajatuksen synty
Ajatuksen viisasten kivestä keksi ilmeisesti 900-luvun persialaissyntyinen alkemisti Geber. Hän tutki alkuaineita (tuli, maa, vesi, ilma) neljän perussuureen suhteen: kuumuus, kylmyys, kuivuus ja kosteus. Tuli oli kuuma ja kuiva, maa kylmä ja kuiva, vesi kylmä ja kostea ja ilma kuuma ja kostea. Lisäksi hän esitti, että kaikissa metalleissa on kaikki neljä suuretta: kaksi sisäisinä ja kaksi ulkoisina. Metallin muuntaminen toiseksi tarkoitti sen perusominaisuuksien uudelleen järjestämistä. Tähän tarvittaisiin ihmeainetta, eliksiiriä. Sen kuviteltiin olevan jauhettua viisasten kiveä.

Aatepohja
Sydänkeskiajan gnostilaiset halusivat laajentaa henkisen valon vaikutuspiiriä kaventamalla pimeäksi koettua aineen valtapiiriä. Opin mukaan ihmisen tulee nousta alkumateriasta asteittain ylös, kunnes hän tavoittaa viisauden kiven. Sen jälkeen olisi mahdollista tehdä jaloja metalleja epäjaloista ja päästä universaaleihin pelastusvälineisiin. Näin alkemia liittyy aatteellisesti ruusuristiläisyyteen ja vapaamuurareihin.

Tutkimuksia ja huijauksia
Kullantekoon tarvittavan aineen etsiminen sai aikaan "virtuaalisen kultakuumeen", jota lietsoi 1600-luvulla Böömin kuningas Rudolf II lupaamalla tutkimusvaroja ja huiman palkkion aineen löytäjälle. Jopa Tyko Brahe saattoi olla osallisena tähän kilvoitteluun; ainakin hän rakennutti itselleen laboratorion. Lähimmäs lopputulosta pääsivät 1600-luvun alussa englantilainen John Dee ja hänen apulaisensa Edward Kelley. He kuittasivat palkintorahoja Rudolfilta ennen kuin huijaus paljastui: kulta liukenee kuningasveteen punaiseksi kloridiksi, ja tästä jauheesta voi "tehdä kultaa".

Suomen ja Pohjoismaiden kuuluisin alkemisti August Nordenskjöld (1754–1792) yritti vuosikausia valmistaa viisasten kiveä alkemistisessa uunissaan, joka on vieläkin nähtävissä Mäntsälän Alikartanossa. Swedenborgilaisen aatteen kannattajana ja vapaamuurarina hän halusi valmistaa kultaa niin paljon, että rahan arvo ja sen ylläpitämä tyrannia olisivat romahtaneet. August Nordenskjöld on lisäksi niitä harvoja suomalaisia, jotka ovat kirjoittaneet kirjan viisasten kiven valmistuksesta.

Kerrotaan, että Nicolas Flamel onnistui 1300-luvun lopussa luomaan viisasten kiven. 1990-luvulla brittikirjailija J.K. Rowling kirjoitti viisasten kivestä esikoisromaanissaan Harry Potter ja viisasten kivi.

Viisasten kivi kirjallisuudessa ja mediassa
Viisasten kivi esiintyy huomattavassa roolissa ainakin näissä teoksissa:
 Paulo Coelhon kirja Alkemisti.
 Hans Christian Andersenin satu Viisasten kivi.
 Carl Barksin Aku Ankka -sarja Viisasten kivi (1954).
 Don Rosan Kirje kotoa Aku Ankka -sarjassa.
 J. K. Rowlingin ensimmäinen Harry Potter -kirja (Harry Potter ja viisasten kivi)
 World of Warcraft -peli.
 Fullmetal Alchemist – anime ja manga.
 Justice Leaguen jakso Varjojen ritari.

Viisasten kiveä ja sen valmistusta käsitteleviä kirjoja
 August Nordenskjöld: Address to the true members of the New Jerusalem Church, revealed by the Lord in the writings of Emanuel Swedenborg, who sincerely wish to separate themselves both internally and externally from the Old Church, [1789]
 Ruusuristiläisten salaiset kuvat 1600- ja 1700-luvuilta. Salakirjat 2017.
 Lamspring — jalon veljen ja muinaisen filosofin esitys viisasten kivestä. Hermeetikko nro. 2, s. 292. Suom. Kane Kanerva. Salakirjat, 2017.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Alkemia
Taikaesineet
Kuvitteelliset aineet ja materiaalit
Seulonnan keskeiset artikkelit