Johan Jacob Ahrenberg

Johan Jacob "Jac." Ahrenberg  (30. huhtikuuta 1847 Viipuri – 10. lokakuuta 1914 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, taidemaalari, taidekriitikko ja kirjailija.

Ahrenbergin isä Carl Wilhelm Ahrenberg (1807–1880) oli Viipurin lukion rehtori ja Viipurin kouluolojen kehittäjä. ja äiti Mathilda Maria Bäck (1823–1901). Hänen puolisonsa oli vuodesta 1876 Fredrika Widolfa Carolina von Engeström (1845–1914). Perheeseen syntyi kaksi poikaa ja kolme tytärtä.

Arkkitehti 
Käytyään Viipurin Alkeisoppikoulun Ahrenberg tuli ylioppilaaksi 1866 ja valmistui arkkitehdiksi Tukholman taideakatemiasta 1875. Hän teki opintomatkoja useisiin Euroopan maihin, Pohjois-Afrikkaan ja Vähään-Aasiaan. 

Ahrenberg oli arkkitehtuurissa konservatiivi ja kannatti Carl Ludvig Engelin klassismia ja siihen perustuvaa uusrenessanssia. Hän oli vanhan koulun tyyliarkkitehti, joka vaikka ajoikin arkkitehtuuriin suomalaista tyyliä, suhtautui epäluuloisesti 1900-luvun alussa tapahtuneen suuren tyylinuudistuksen saavutuksiin ja arvosteli ankarasti nuorten arkkitehtien uutta kansallisromanttista tyyliä. Ahrenberg toimi vuodesta 1877 Yleisten rakennusten ylihallituksen ylimääräisenä arkkitehtina, 1884 kolmantena arkkitehtina, 1885 toisena arkkitehtina, 1886 ensimmäisenä arkkitehtina sekä välillä lääninarkkitehtina Oulussa 1884–1885 ja Viipurissa 1885–1886. Yliarkkitehdiksi hänet nimitettiin vuonna 1910. Hän edusti valtionhallinnossa vakaata klassista akateemista perinnettä.

Ahrenberg suunnitteli 1800-luvun loppupuolella muun muassa Turun ja Kajaanin linnojen restauroinnin, mutta suunnitelmat jäivät vain luonnoksiksi eikä niitä toteutettu.

Suunnittelutöitä 

 Kolmikerroksinen palatsi Freesen kadulle, Viipuri – 1883
 Konsuli E. Wolffin talo, Viipuri – 1884
 Kauppatorin apteekkitalo (julkisivu) – 1884
 Kolmikerroksiset kivitalot Vahtitorninkadulle, Viipuri – 1884, 1885
 Oulun lääninhallituksen päärakennus – yhdessä Ludvig Isak Lindqvistin kanssa – 1887–1890
 Arkkipiispantalo, Turku – yhdessä Sebastian Gripenbergin ja Ludvig Isak Lindqvistin kanssa – 1887
 Langinkosken keisarillinen kalastusmaja (sisustus), Kotka – yhdessä Sebastian Gripenbergin kanssa – 1889 
 Lappeenrannan rakuunarykmentin kasarmialue – yhdessä Sebastian Gripenbergin kanssa – 1889–1893
 Tampereen reaalilyseo – 1890
 Suomalainen klassillinen lyseo, Viipuri – 1890
 Maaherran palatsi, Viipuri – 1891
 Hangon kirkko – 1892
 Lääninsairaalan lisärakennus, Viipuri – 1893
 Käkisalmen ortodoksinen Kaikkien pyhien kirkko – 1894
 Viipurin suomalainen reaalilyseo vuoteen 1923, myöhemmin kaksoislyseo, vuosina 1936-39 Viipurin toinen tyttökoulu - 1896
 Savonlinnasalin Wanha Kasino – 1896
 Kajaanin kirkko – 1897, postimerkki 20 markkaa, 7. heinäkuuta 1951
 Kristiinankaupungin uusi kirkko – 1897
 Vaasan lyseon lukio – 1898
 Haminan reserviupseerikoulu – 1898
 Lääninhallituksen laajennus, Viipuri – 1901
 Oulun tyttölyseo – nykyinen Myllytullin koulu – 1901
 Heinolan seminaari – yhdessä Sebastian Gripenbergin kanssa – 1901
 Sortavalan lyseo – 1901
 Postitoimisto, nykyinen Rahamuseo, Helsinki – 1903
 Pääministerin virka-asunnon Kesärannan muutostyöt ja sisustus – 1904
 Kajaanin seminaarirakennukset – 1905
 Helsingin normaalilyseo – 1905
 Viipurin suomalainen tyttökoulu – 1906
 Helsingin synagoga – 1906
 Presidentinlinnan valtiosali ja pyöreä sali – 1907
 Tampereen klassillinen lukio – 1907
 Sortavalan tyttökoulu – 1911
 Raahen keskuskoulu – 1912
 Maanmittauskonttori, Vaasa – 1912
 Viipurin postitalo – 1914

Valokuvia suunnittelutöistä

Muu julkinen toiminta 
Jac. Ahrenberg toimi taideyhdistyksissä, luennoi taiteesta ja taideteollisuudesta ja oli ahkera kriitikko kirjoittaen kirjallisuus- ja kuvataidekritiikkiä lehtiin Helsingfors Dagblad, Nya Pressen, Hufvudstadsbladet, Finsk Tidskrift, Dagligt Allehanda ja Teknikern. Hän opetti piirustusta ja taidehistoriaa Polyteknillisessä opistossa. Hän toimi Suomen Taideteollisuusyhdistyksessä ja oli perustamassa Suomen Käsityön Ystäviä. Ahrenberg oli kerännyt kansankäsitöitä Itä-Suomesta ja julkaisi kokoamastaan aineistosta vuosina 1878–1882 kahdeksan vihkosta suomalaista ornamentiikkaa.

Ahrenberg toimi Arabian taiteellisena neuvonantajana ja suunnitteli sisustuksia, huonekaluja ja esineitä taideteollisuutta varten. Hän suunnitteli useita Suomen taideteollisuutta esitteleviä näyttelyitä Suomessa ja ulkomailla. Hän toimi  Suomen näyttelykomitean johtajana Pariisin maailmannäyttelyssä 1878 ja  vuoden 1882 Moskovan näyttelyssä hän oli Suomen osaston pääarkkitehtina.
 
Ahrenberg  tunnetaan myös rakennustaiteen historiasta ja teoriasta kirjoittaneena henkilönä. Tutkimustyöstä hänet palkittiin Pietarin taideakatemian hopeamitalilla vuonna 1885.

Kuvataiteilija 
Jac. Ahrenberg debytoi vuonna 1876 sekä osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyyn 1894. Hänen teoksiaan oli esillä myös Pariisin salongeissa. Hänelle myönnettiin ensimmäinen palkinto dukaattikilpailussa 1877, kunniapalkinto Suomen Taideyhdistyksen näyttelyssä 1885.

Kirjailija 
Jac. Ahrenberg toimitti vuonna 1872 ilmestyneen yhdeksänosaisen, kuvitetun sarjan suomalaisesta ornamentiikasta. Hän kirjoitti myös Turun linnan entisöinnin historiasta (Ur Åbo slotts byggnadshistoria 1901).

Kirjailijana Ahrenbergissä yhdistyi merkittävä, vaikkakin hieman epätasainen kertova lahjakkuus ja suuri tuottavuus. Hänen kaunokirjallinen tuotantonsa sisältää sekä matkakertomuksia että kansanelämän kuvauksia ja romaaneja.

Kaunokirjallisessa tuotannossaan Jac. Ahrenberg pyrki luomaan eheää kuvaa suomalaisen yhteiskunnan historiasta, muun muassa heränneiden (Hihhuliter, 1889) ja sahateollisuuden nousukkaiden (Stockjunkaren, 1892) kautta. Esseistinä hän loi pikakuvia aikalaisistaan (Människor som jag känt, 1904–1914). Viipurilaisen Ahrenbergin aiheet liittyvät Karjalaan sekä Suomen ja Venäjän suhteiden analyysiin. Hänen kirjalliseen tuotantoonsa ja aihevalintoihinsa vaikuttivat Topelius ja Runeberg.

Teoksia 
 Fennia illustrata; Finsk ornamentik. Suomalainen ornamentiiki. Ornrmentation Finlandaise I–VIIII, G. W. Edlund´s Förlag, Helsingfors 1878
 På studieresor, Illustrerade små berättelser och anteckningar af J.A-g. Helsingfors 1878. G.W. Edlund. Novelleja
 På främmande botten, Tre berättelser. Helsingfors 1880.G.W. Edlund. Novelleja
 Hemma, Skildringar från Östra Finland. Helsingfors 1887. G.W. Edlund. Suom. Kotona. Kuvaelmia Itä-Suomesta. Suom. Saima Grönstrand. Helsinki 1889.G.W. Edlund. Novelleja.
 Riddar Sven, Saga berättad på vers. Helsingfors 1887. Lyriikkaa.
 Hihuliter Skildringar från Östra Finland. Helsingfors 1889. WSOY. Suom. Hihhuleita. Kuvauksia Itä-Suomesta. Suom.Aatto S[uppanen]. Porvoo 1890. WSOY. Novelleja.
 Österut Berättelser. Helsingfors 1890. WSOY.Suom. Idästä. Kertomuksia. Suom. Aatto S[uppanen]. Helsinki 1890. WSOY.
 Anor och Ungdom, Två berättelser. Helsingfors 1891. WSOY. Novelleja.
 Kejsaren kommer. Näytelmä, esitetty 1891.
 Fördrifna, Näytelmä, esitetty 1892.
 Stockjunkarn En berättelse från Karelen. Willmanstrand 1892. Söderström. Suom. Tukkijunkkari. Kertomus Karjalasta. Suom. C.G. Swan. Lappeenranta 1894. Romaani.
 Familjen på Haapakoski Helsingfors 1893. Söderström. Suom. Haapakoskelaiset. Romaani Itä-Suomesta. Suom. Aatto S[uppanen]. Helsinki 1893. K.E. Holm.
 Från Karelen Vald samling berättelser och kulturbilder. Stockholm 1894. Bonnier.
 Bilder, minnen och intryck, Fredrikshamn 1895. Söderström.
 Vår landsman, Stockholm 1897. Söderström. Suom. "Kansalaisemme". Pohjalaisen suomentama. Vaasa 1898.WSOY. Romaani.
 Pengar. Skådespel i tre akter. Helsingfors 1898
 Tidnings & Tryckeriab. Näytelmä.
 Med styrkans rätt Äfventyr och strider i österled. Helsingfors 1899. Söderström. Kertomus.
 Rojalister och patrioter En sommarsaga från 1788. Helsingfors 1901. Söderström. Romaani.
 Ur Åbo slotts byggnadshistoria Anteckningar och paralleller i anledning af frågan om Åbo slotts restauration. Helsingfors 1901. Finsk tidskrifts tryckeri.
 Infall Expectorationer i dagens frågor af Chevalier. Helsingfors 1908. Söderström. Kertomus.
 Människor som jag känt Personliga minnen, utdrag ur bref och anteckningar.1–6. Helsingfors1904, 1907, 1908, 1909, 1910, 1914. Söderström. Muistelmia.
 Från Östra Finland Ett urval noveller och berättelser. Helsingfors 1919.Söderström. Novelleja.
 Samlade berättelser. 1–10. Helsingfors 1921–22.Söderström.

Lähteet 
Oulun Historiaseuran julkaisuja Studia Historica Tomus I (PT-paino Oy, Oulu, 1967). Esko Järventaus: Oulun lääninarkkitehdit s. 284–301.

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Vapaasti ladattavia  Johan Jacob Ahrenbergin e-kirjoja Projekti Lönnrotilla sekä Project Gutenbergillä  
 
 

Suomalaiset kirjailijat
Suomalaiset arkkitehdit
Suomalaiset kirjallisuuskriitikot
Suomalaiset taidekriitikot
Kirkkojen suunnittelijat
Vuonna 1847 syntyneet
Vuonna 1914 kuolleet