Kansalaisliitto

Kansalaisliitto (lyhenne KaL, ), vuoteen 2022 Tasapainon puolesta – IPU, (), vuoteen 2019 Itsenäisyyspuolue, (), on suomalainen puolue, jonka politiikassa keskeisellä sijalla ovat Natoon liittymisen vastustaminen ja kielteinen suhtautuminen EU-jäsenyyteen. Kansalaisliitto ei ole koskaan saanut kansanedustajia, mutta sillä on ollut edustajia kunnanvaltuustoissa.

Puolue perustettiin presidentinvaaleihin perustetun, Keijo Korhosen Suomen kansan itsenäisyysrintama -valitsijayhdistyksen, jatkajaksi vuonna 1994 nimellä Vapaan Suomen Liitto (VSL). Vuonna 2004 nimeksi vaihdettiin Itsenäisyyspuolue Vapaan Suomen Liitto ja 2006 se lyhennettiin muotoon Itsenäisyyspuolue. Järjestö on poistettu puoluerekisteristä kolmesti (1999, 2007 ja 2015). Se rekisteröitiin uudelleen vuosina 2000, 2008 ja 2017.

Puolueen äänenkannattaja on vuodesta 1997 alkaen ilmestynyt IPU, joka syksyyn 2010 asti tunnettiin nimellä Vapaa Suomi. Lehden päätoimittajana toimi elokuuhun 2015 Antti Pesonen ja sen jälkeen vuoden ajan Niko Kauko.

Historia 

Yhdistys perustettiin vuonna 1994 nimellä Vapaan Suomen Liitto (VSL) ja se merkittiin puoluerekisteriin marraskuussa 1994. Keväällä 1995 VSL:ssä on arvioitu olleen noin 1 000 jäsentä.

Ihmisyydenpuolue (IPU) liittyi tammikuussa 1995 VSL:n kannatusjäseneksi eikä IPU asettanut omia listojaan vuoden 1995 eduskuntavaaleihin. Puheenjohtaja Lauri Kojo oli VSL:n ehdokkaana Uudellamaalla. Puolueita yhdisti vaatimus Suomen EU-jäsenyyden mitätöimisestä.

Itsenäisyyspuolue boikotoi vuosien 1999 ja 2004 europarlamenttivaaleja. Kun euroskeptinen Muutosvoimat Suomi -yhteistyöpuolue purkautui vuonna 2007, sitä edustaneita kunnanvaltuutettuja siirtyi Itsenäisyyspuolueen riveihin.

Marraskuussa 2008 puolue piti Tampereella ylimääräisen puoluekokouksen, jossa se päätti osallistua kesän 2009 eurovaaleihin. Osa puolueesta vastusti päätöstä ja vaati sen perumista uudessa ylimääräisessä kokouksessa. Puoluejohdon mielestä aloitteen takana ei kuitenkaan ollut vaadittua 10 prosenttia jäsenistöstä. Selkkauksen seurauksena puolueesta erkani nivalalaisen Erkki Surakan johtama ryhmä, joka järjestäytyi syksyllä 2009 nimellä Suomalainen Puolue ja pyrki puoluerekisteriin. Uuden puolueen varapuheenjohtajaksi nousi Itsenäisyyspuolueessa aiemmin vastaavaa tehtävää hoitanut Jaakko Jukkola. Suomalaiseen Puolueeseen siirtyivät myös IPU:n entinen puoluesihteeri Risto Kangas sekä taloudenhoitaja Mikko Lahtiluoma.

Suomen Senioripuolue liittyi Itsenäisyyspuolueen jäsenyhdistykseksi heinäkuussa 2012, mutta erosi jo vuotta myöhemmin, koska eläkeläisten asioita ei saatu riittävästi esille.

Syyskuussa 2012 perustettiin puolueen nuorisojärjestö Itsenäisyysnuoret, jonka jäsenyys ei edellytä puolueen jäsenyyttä. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Linda Lilja.

Itsenäisyyspuolue poistettiin puoluerekisteristä vuoden 2015 eduskuntavaalien jälkeen, mutta se keräsi puoluerekisteriin takaisin pääsemiseen vaadittavat 5 000 kannattajakorttia, jotka se jätti oikeusministeriöön 19. joulukuuta 2016.

Puoluejohto 
Kansalaisliiton puheenjohtaja on ollut vuoden 2020 elokuusta lähtien Päivi Järnfors Vaasasta. Järnforsin edeltäjä oli Henri Aitakari, joka astui puolueen johtoon pitkäaikaisen puheenjohtajan, alajärveläisen yrittäjän Antti Pesosen kuoltua huhtikuussa 2017 vatsasyöpään.

Puolueen varapuheenjohtajina toimivat Aleksander Holthoer Lohjalta ja Marjatta Herrala. Puoluesihteerinä toimii Lena Wiksten Porista.

Puheenjohtajat 
 Ilkka Hakalehto 1994–2004
 Antti Pesonen 2004–2015, 2016–2017
 Henri Aitakari 2017–2020
 Päivi  Järnfors 2020–

Pää- ja puoluesihteerit 
Kari Alhonen ?–2004
Kauko Laihanen 2004
Veli Karhu 2004–2006
Jan Erik Finskas 2007–2008
Risto Kangas 2008
Lena Wiksten 2009–2010
Saku Mättö 2010–2012
Martti Pohjolainen 2012–2014
Juhani Honkonen 2014–2015
 Niko Kauko 2015–2016
 Henri Aitakari 2016–2017
 Lena Wiksten 2017–

Varapuheenjohtajat 
 Ilkka Hakalehto 2004–2008
 Antti Pesonen 2015–2016
 Jukka Paakki 2015–2016
 Marjo Luoma 2015–2016
 Alexander Holthoer 2016–
 Lena Wiksten 2016–2017
 Marjatta Herrala 2017–

Tavoitteet 
Kansalaisliitto ajaa Suomen irrottamista EU:sta ja vastustaa EU:n perustuslakisopimusta sekä vastustaa Suomen liittymistä Naton jäseneksi. Puolueen vaihtoehto EU-jäsenyydelle on ETA-sopimus, joka takaisi suomalaisille vapaan liikkuvuuden ja muita EU:n kanssa yhteneviä etuja. Tämä vastaa Islannin, Liechtensteinin, Norjan eli EFTA-maiden ETA-järjestelyä tai Sveitsin mallia, jossa kieltäydytään suorasta ETA:sta, mutta tehdään Euroopan unionin kanssa erillisiä sopimuksia tarpeen mukaan. 

Puolueen muita tavoitteita ovat muun muassa estää pääoman virtaaminen pois Suomesta, puolustaa kotimaista ruoan tuotantoa, kehittää energiaomavaraisuutta ja edistää uusiutuvaan energiaan siirtymistä, torjua Nato-jäsenyys ja turvata Suomen asema puolueettomana maana, varmistaa eri alueiden tasapuolinen kehittäminen ja torjua kuntien pakkoliitokset, perustaa Suomeen riippumaton perustuslakituomioistuin sekä edistää suoran demokratian käyttöönottoa.

Vapaan Suomen Liiton aikoihin puolue kannatti Karjalan palauttamista.

Vaalit 

Kansalaisliitto on osallistunut omilla listoillaan eduskunta-, europarlamentti- ja kuntavaaleihin.

VSL:n puheenjohtaja Ilkka Hakalehto osallistui presidentinvaaliin vuonna 2000 saaden noin prosentin äänistä. Hakalehto oli virallisesti Perussuomalaisten ehdokkaana, koska VSL:llä ei ollut ehdokasasetteluun oikeuttavaa edustusta eduskunnassa. Ehdokkaan tukena toimi Itsenäisen Suomen Puolesta 2000 -kansalaisliike. PS:n ja VSL:n lisäksi Hakalehdolle antoi tukensa mm. Suomi Ei-EU -yhdistys.

VSL osallistui vuosien 1995 ja 1999 eduskuntavaaleihin kaikissa manner-Suomen vaalipiireissä. Molemmilla kerroilla puolueen kannatus oli korkeinta Oulun vaalipiirissä. Vuonna 1995 VSL pyrki nostamaan vaalien keskeiseksi teemaksi Suomen EU-jäsenyyden sekä ulko- ja turvallisuuspolitiikan. Muut puolueet sen sijaan pitivät Suomen EU-jäsenyyttä tapahtuneena tosiasiana, johon oli sopeuduttava. VSL vei kuitenkin osan  Suomen Maaseudun Puolueen äänistä; suurin osa SMP:n kannattajista oli vastustanut Suomen EU-jäsenyyttä.

Vuoden 2003 eduskuntavaaleihin VSL osallistui 147 ehdokasta asettaneen Muutosvoimat Suomi -yhteistyöpuolueen riveissä. Eduskuntavaaleissa 2007 Itsenäisyyspuolue solmi vaaliliittoja perussuomalaisten kanssa Oulun, Uudenmaan ja  Pirkanmaan ja Vaasan vaalipiireissä. Satakunnan vaalipiirissä vaaliliittoon kuului lisäksi kristillisdemokraatit.

Kunnallisvaaleissa 2012 IPU ei saanut valtuutettuja, mutta yksi pääsi varasijalle Juankoskella. Puolueen listoilla oli 89 ehdokasta 29:ssä kunnassa. Vaaleihin 2008 puolue osallistui omalla listalla 28 kunnassa ja se sai läpi edustajansa Alajärven (2,5 % äänistä) ja Pyhäjoen (5,5 %) valtuustoihin. Vuonna 2004 VSL:llä oli ehdokkaita 11 kunnassa. Puolue sai tuolloin molemmat valtuutettunsa Pyhäjoella (9,8 %), jonka valtuustossa se on ollut edustettuna vaaleista 1996 lähtien. Aiemmin VSL:llä oli valtuutettuja myös Halikossa (1996–2000), Hyrynsalmella (1996–2000), Kaavilla (1996–2000), Kiikoisissa (2000–2004) ja Siilinjärvellä (1996–2004). Puolueen puheenjohtaja Hakalehto oli Helsingin kaupunginvaltuutettu vuoteen 2004 asti, mutta hänet valittiin Pääkaupunkiseudun sitoutumattomien listalta.

Kansalaisliitto boikotoi vuosien 1999 ja 2004 europarlamenttivaaleja. Vaaleissa 2009 ja 2014 puolue asetti täyden ehdokaslistan, mutta se jäi kauas edustajapaikoista. Vuoden 2019 europarlamenttivaaleihin Itsenäisyyspuolue ei asettanut yhtäkään ehdokasta.

Kuntavaaleissa 2017 Kansalaisliitto asetti kuntavaaliehdokkaita 24 kuntaan ja sai kaksi paikkaa. Kansalaisliiton 12-kohtainen kuntavaaliohjelma korosti inhimillisyyttä ja lähidemokratiaa. Kansalaisliiton mielestä hyvien sosiaali- ja terveydenhoidon palvelujen tulee olla kaikkien saatavilla maksukyvystä, iästä tai asuinpaikasta riippumatta.

Lähteet

Aiheesta muualla

Puolueen ohjelmat Pohtiva – poliittisten ohjelmien tietovaranto

Kansalaisliitto