joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Antskogin työväentalo

Antskogin työväentalo on Antskogin työväenyhdistyksen työväentalo Raaseporin Anskussa tontilla, joka hankittiin 1925. Talo rakennettiin kahdessa vaiheessa ja vihittiin 1931.

Historiaa 
Antskogin työväenyhdistys perustettiin 20. toukokuuta 1906 Antskogin verkatehtaan työväen aloitteesta Seljänalan järven rannalla Mikkolan niemessä Pohjan kunnan alueella pidetyssa Antskogin verkatehtaan työväen kokouksessa. Yhdistys perustettiin nimellä Antskog a.f. ja ilmoitettiin sosialidemokraattisen puolueen puoluetilastoon saman tien eli 1. kesäkuuta 1906 mennessä.

Rakennus 
Ensimmäisen oman työväentalon hankintaa alettiin suunnitella syyskuussa 1907. Yhdistyksen sosiaalisen toiminnan vuoksi ei kauppoja eikä vuokrasopimuksia saatu muuta kuin valtion maalta Seljänalanjärven rannalta Karjalohjan kunnan alueelta vasta 25. helmikuuta 1909, jolloin vuokrasopimus hyväksyttiin yhdistyksen kokouksessa. Talo valmistui talkoovoimin ja vihittiin 12. syyskuuta 1909. 

Koska rakennus oli pitkän matkan päässä Antskogista eli Anskusta, alkoi yhdistyksessä viritä uuden työväentalon hankinta. Yhdistys osti tontin Signe ja Uuno Aaltoselta Mäntylä-nimisen tontin kylän keskustasta lokakuussa 1925. Pohjan kunnan toinen keskeneräinen Skogbylen työväentalo huutokaupattiin, ja Antskogin työväenyhdistys osti sen rakennusaineiksi omalle Mäntylän tontilleen. Aluksi työväentalossa oli vain ravintola, keittiö ja vahtimestarin asunto. Laajennustyöt alkoivat rahoitusongelmien jälkeen toukokuussa 1931, ja uusi talo vihittiin 9. marraskuuta 1931. Uusi talo, Männikkö, oli laajennettu juhlasalin ja näyttämön tiloin. 

Työväentalon tiloja on kunnostettu 1958 sekä vuosina 1987–1996, jolloin saatiin valtion rakennusavustusta. Niiden turvin rakennus on saatu nykyajan vaatimuksia vastaavaan tasoon.

Toiminta 
Ensimmäisen talon vihkiäisjuhlassa 12. syyskuuta 1909 muistitiedon mukaan puhujana oli kansanedustaja Miina Sillanpää. Toisen rakennetun talon aikaan vuona 1932 yhdistyksen nuorisotoiminta alkoi vilkkaana, vaikka verkatehtaalla töitä tehtiin kahdessa vuorossa. Se esti osaltaan kokouksiin ja tapahtumiin osallistumista. Sotavuosinakin 1940-luvulla talossa oli toimintaa. Vappujuhlia ja äitienpäiväjuhlia pidettiin joka vuosi. Jopa vuonna 1942 talossa pidettiin 17 eri juhlatilaisuutta. Osuusliike Konsum Antskogin kauppaliike siirrettiin tulipalon, 28.1.1942, jälkeen työväentalon ravintolaan vuokralle elokuuhun 1946 saakka. Sotien jälkeen rakennus oli vilkkaassa käytössä, koska ulkopuoliset yhteisöt käyttivät rakennusta. Vuoden 1958 verkatehtaan konkurssin jälkeen toiminta väheni, mutta taloa kunnostettiin edelleen. Työväentalo on viime vuosina ollut suosittu antskogilaisten kokoontumispaikka ja yhä tiloissa vietetään Antskogin kyläpäivää.

Lähteet 

Työväentalot
Pohja
Raaseporin rakennukset ja rakennelmat
Susanna Vainiola

Susanna Vainiola (os. Korhonen, s. 1970) on suomalainen musiikkitoimittaja, joka työskentelee Yleisradion kulttuuri- ja viihdetoimituksessa tehden pääasiassa musiikin erikoisohjelmia radioon.

Ura
Vainiola aloitti Yleisradiossa vuonna 1991 tehden radio-ohjelmia Radiomafiaan. Sittemmin Vainiola on tehnyt ohjelmia Ylellä myös Radio Keski-Suomeen ja kanavalle Yle Q. Vainiola on myös juontanut Yle TV1:ssä ohjelmaa Lomamatka 80-luvulle sekä ollut mukana tekemässä kuunnelmasarjaa Kaikki huutaa Dingo!. Vuonna 2022 hän toimittaa Yle Radio 1:ssä ohjelmaa Muistojen bulevardi sekä Radio Suomessa ohjelmaa Kissankehto ja yhdessä Pekka Laineen kanssa podcastia Susanna ja Pekka puhuvat popmusiikista. Kissankehto on Vainiolan pitkäaikaisin ohjelma, joka alkoi Radiomafiassa jo 1990-luvulla. Ohjelman nimen Jake Nyman poimi Kurt Vonnegutin kirjasta.

Lähteet

Musiikkitoimittajat
Suomalaiset radiotoimittajat
Vuonna 1970 syntyneet
Elävät henkilöt
Ylen toimittajat
Nuokkuruostio

Nuokkuruostio (Xyroschoenus hornei, syn. Costularia hornei) on sarakasveihin kuuluva ruoholaji, joka on ainoa nuokkuruostioiden suvun laji. Kasvi on aiemmin kuulunut Costularia-sukuun, josta se on 2018 erotettu fylogeneettisesti. Se on läheistä sukua muun muassa saman tribuksen ruosteheinille.

Nuokkuruostio esiintyy endeemisenä Seychellien saarilla. Sitä kasvaa neljällä suuremmalla saarella: Mahéssa, Silhouettessa, Praslinissa ja Curieusessa. Nuokkuruostion elinympäristöä ovat kosteat subtrooppiset metsät saarten yläosissa. Lajin esiintymien tarkkaa kokoa ei tunneta, mutta se luokitellaan toistaiseksi elinvoimaiseksi lajiksi.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Suomen Lajitietokeskus: Nuokkuruostio – Xyroschoenus hornei

Sarakasvit
Seychellien kasvisto
Seychellienkellosade

Seychellienkellosade (Rothmannia annae) on matarakasveihin kuuluva äärimmäisen uhanalainen kasvilaji, joka esiintyy Seychelleillä. Laji kasvaa subtrooppisessa metsässä matalalla korkeudella. 

Seychellienkellosade on aiemmin esiintynyt usealla eri saarella, mutta kasvaa nykyisin enää pienellä Ariden saarella. Kasvilla on yksi luonnonvarainen esiintymä 70 hehtaarin alueella. Ainoassa esiintymässä laskettiin 1990-luvun lopussa olevan enintään 2500 yksilöä. Tarkkaa syytä lajin häviämiselle muilta saarilta ei tunneta. Nykyisin se kilpailee elintilasta Ceodes grandis-ihmekukkakasvin kanssa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Suomen Lajitietokeskus: Seychellienkellosade – Rothmannia annae

Matarakasvit
Seychellien kasvisto
Uhanalaiset kasvit
Eduard Seren

Eduard Seren (vuodesta 1937 Saarepere) (23. toukokuuta 1900 Rae, Harjumaa, Vironmaan kuvernementti – 25. heinäkuuta 1942 Saare, Tartumaa, Neuvosto-Viro) oli virolainen ampuja, joka on 1930-luvulla MM-kisoissa menestynyt virolaisampuja. Hänen aseensa oli pienoiskivääri. Käynnistyneessä maailmansodassa Seren-Saarepere siirtyi metsäveljiin. Neuvostomiehittäjät saivat hänet kiinni ja teloittivat hänet.

Vuonna 1913 Eduard Seren valmistui Raen seurakuntakoulusta ja vuonna 1927 aliupseerikoulusta. Hän taisteli Viron vapaussodassa, jonka jälkeen hän työskenteli Viron rajavartiostossa. Hän harjoitteli ammuntaa vuodesta 1929 ja vuosina 1934-1937 hän kuului Viron ampumamaajoukkueeseen. Hän on osallistui Viron edustajana vuosien 1935 ja 1937 MM-kisoihin, joissa hän saavutti kolme mitalia eli yhden kultamitalin ja kaksi pronssimitalia, joista yksi oli henkilökohtainen pronssi.

Mitalit MM-kisoissa

Henkilökohtainen kilpailu 

Pronssia
50 m pienoiskivääri, makuu (1937 Helsinki)

Joukkuekilpailu 

Kultaa
50 m pienoiskivääri, makuu (1935 Rooma)
Pronssia
50 m pienoiskivääri, makuu (1937 Helsinki)

Ennätykset ja tunnustukset 
Seren voitti kaksi Viron mestaruusmitalia, joista toinen oli kultaa. 

Henkilökohtaiset ennätykset: 
 1152 pistettä pienoiskivääri 3 x 40 laukausta, asennot (1939),
 284 pistettä pienoiskivääri 40 laukausta, pysty (1939),
 276 pistettä sotilaspistooli 30 laukausta (1939). 

Vuonna 1922 Seren sai osallistumisestaan vapaussotaan Vapudenristin. Vuonna 1936 hänelle myönnettiin Maanpuolustusjärjestö Kaitseliitin Valkoisen Ristin III luokan ansiomerkki sekä Kotkaristin ritarikunnan 5. luokan ansiomerkki.

Eduard Seren-Saarepere johti metsäveljiä kesä-heinäkuussa 1941. Kommunistit onnistuivat vangita hänet ja teloittivat hänet Kasepäässä Tartumaalla. Hänet on haudattu Mustveen hautausmaalle. Hän oli tällöin 41-vuotias. Vuonna 2012 Kasepään kaupungintalolla paljastettiin muistolaatta, joka kertoo tapahtumasta. Hänen muistokseen Alatskivellä järjestetään ammunnan vuosittain kilpailu.

Viitteet

Virolaiset ampujat
Metsäveljet
Virolaiset teloitetut
Vuonna 1900 syntyneet
Vuonna 1941 kuolleet

en:Eduard Seren
pl:Eduard Seren
Rebelle

Rebelle on kanadalaisen Kim Nguyenin ohjaama lapsisotilaita käsittelevä elokuva vuodelta 2012. Elokuvan päähenkilö on Komona-niminen 12-vuotias tyttö, jota esittää Rachel Mwanza. Elokuvaa kuvattiin Kongon demokraattisessa tasavallassa.

Rebelle oli vuonna 2012 ehdolla parhaan kansainvälisen elokuvan Oscar-palkinnon saajaksi, ja Rachel Mwanza sai Berliinin elokuvajuhlilla parhaan naisnäyttelijän Hopeisen karhun.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 

Kanadalaiset elokuvat
Vuoden 2012 elokuvat
Villem Jaanson

Villem-Johannes Jaanson (23. toukokuuta 1900 Palupera, Tartumaa, Liivinmaan kuvernementti – 25. toukokuuta 1983 Tukholma, Ruotsi) oli virolainen ampuja, joka on 1930-luvulla MM-kisoissa menestynyt virolaisampuja. Hänen aseensa oli pienoiskivääri. Maailmansodan jälkeen hän pakeni Ruotsiin, jossa hän vietti loppuelämänsä.

Vuonna 1913 Villem Jaanson valmistui Udernan kyläkoulusta ja vuonna 1927 aliupseerikoulusta. Hän harjoitteli ammuntaa vuodesta 1928 ja vuosina 1931-1939 hän kuului Viron ampumamaajoukkueeseen. Hän on osallistui neljä kertaa Viron edustajana MM-kisoihin vuosina 1931, 1935, 1937 ja 1939, joissa hän saavutti seitsemän mitalia eli kolme kultaa, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia, jotka tulivat kaikki joukkuekilpailuista..

Mitalit MM-kisoissa

Henkilökohtainen kilpailu

Joukkuekilpailu 

Kultaa
50 m pienoiskivääri, makuu (1935 Rooma)
50 m pienoiskivääri, polvi (1935 Rooma)
50 m pienoiskivääri, makuu (1937 Helsinki)
Hopeaa
300 m sotilaskivääri, polvi (1937 Helsinki)
300 m sotilaskivääri, pysty (1937 Helsinki)
Pronssia
50 m pienoiskivääri, makuu (1937 Helsinki)
300 m sotilaskivääri, asennot (1937 Helsinki)

Ennätykset ja tunnustukset 
Villem-Johannes Jaanson voitti seitsemän Viron mestaruutta (kaksi yksilöllisesti ja viisi joukkueena). 

Henkilökohtaiset ennätykset: 
 391 pistettä vapaakivääri 40 laukausta (1933),
 399 pistettä vapaakivääri 40 laukausta, makuu (1939),
 1147 pistettä pienoiskivääri 3 x 40 laukausta, asennot (1938),

Vuonna 1936 hänelle myönnettiin Maanpuolustusjärjestö Kaitseliitin Valkoisen Ristin III luokan ansiomerkki.

Ensimmäisissä sodanjälkeisissä MM-kisoissa Tukholmassa elokuussa 1947 virolaiset ampujat ml. Villem Jaanson olivat paikalla. He eivät voineet kilpailla itse kisoissa, sillä Neuvostoliiton miehityksen myötä Viron virallinen, itsenäinen kansainvälinen asema oli poistunut. Virolaiset saivat ampua kuitenkin ennen kisoja MM-kisojen ampumaradalla oman kilpailunsa, jossa he osoittivat erinomaista kuntoa verrattuna kilpaileviin virallisiin joukkueisiin.

Vuodesta 2005 lähtien Männikin ampumaradalla on järjestetty Villem Jaansonin muistokilpailu. Hänet on haudattu Solnan norjalaiselle hautausmaalle. Hänen muistokseen paljastettiin 25. toukokuuta 2006 muistokivi Liivan hautausmaalla Tallinnassa.

Viitteet

Virolaiset ampujat
Ruotsin virolaiset
Vuonna 1905 syntyneet
Vuonna 1983 kuolleet

et:Villem-Johannes Jaanson
pl:Villem-Johannes Jaanson
Mikko Kodisoja

Mikko Juhani Kodisoja (s. 1976) on suomalainen yrittäjä, joka on perustanut Supercell -ohjelmistoyrityksen (yhdessä Ilkka Paanasen kanssa) sekä elokuvastudio Fireframen.

Kodisoja on Paanasen ohella toinen Turun Palloseuran pääomistajista.

Lähteet 

Vuonna 1976 syntyneet
Elävät henkilöt
Suomalaiset yritysjohtajat
Supercell
Kaverikirja (televisiosarja)

Kaverikirja on C More -suoratoistopalvelussa vuonna 2022 julkaistava suomalainen draamasarja. Sarjan on ohjannut Jojo Erholtz ja sen ovat käsikirjoittaneet Marjo Airisniemi ja Juulia Unhola. Pääosissa näyttelevät Laura Eklund Nhaga ja Ella Lymi.

Kaverikirjan alussa teini-iässä parhaita ystäviä olleet Saima ja Alina tapaavat toisensa vuosien jälkeen, kun Saima muuttaa työnsä perässä Helsinkiin.

Sarja on kuvattu loppuvuodesta 2021. Sarjan neljä ensimmäistä jaksoa julkaistaan C Moressa 17. marraskuuta 2022, jonka jälkeen sitä julkaistaan palvelussa kaksi jaksoa viikossa.

Rooleissa

Jaksot

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Sarjan traileri C Moren YouTube-kanavalla

2020-luvun televisiosarjat
C More -alkuperäissarjat
Suomalaiset draamasarjat
Paattisten koulu

Paattisten koulu on peruskoulu Turussa, Paattisten kaupunginosan ja entisen kunnan alueella. Koulu tarjoaa opetusta peruskoulun vuosiluokille 1-6. Lukuvuonna 2022-2023 Paattisten koulussa työskentelee kuusi luokanopettajaa, yksi tuntiopettaja, yksi aineenopettaja sekä kaksi erityisopettajaa. Samassa rakennuksessa toimivat Paattisten kirjasto sekä Paattisten päiväkodin Toffinkujan yksikkö.

Historia 
Paattisten koulu avattiin 11. marraskuuta vuonna 2011. Koulu korvasi Paattisilla aiemmin toimineet Kreivilän ja Paavolan koulut, joista Kreivilän koulun tiloissa oli esiintynyt homeongelmaa. Kreivilän ja Paavolan koulujen oppilaat ja henkilökunta siirtyivät Paattisten kouluun sen avautuessa. Lions Club Paattinen lahjoitti Paattisten koululle terassikalusteet. Vuonna 2014 Paattisten koulun silloinen koulunjohtaja Ari Rusi spekuloi säästötoimien nimissä koulunkäyntivuoroilla, joiden myötä nuoremmat oppilaat olisivat käyneet koulua aamupäivisin ja vanhemmat iltapäivisin, jopa iltakuuteen saakka. Tätä ideaa ei kuitenkaan koskaan toteutettu.

Koulunjohtajat 
 Ari Rusi 2011–2018
 Sini Koskinen 2018–

Lähteet 

Turun peruskoulut
Paattinen
Turun rakennukset ja rakennelmat
Nataša Pirc Musar

Nataša Pirc Musar (s. 9. toukokuuta 1968) on slovenialainen asianajaja, journalisti, kirjailija ja poliitikko. Hän aloitti uransa Slovenian yleisradioyhtiön journalistina ja perusti vuonna 2014 oman lakitoimistonsa. Pirc Musar lähti vuoden 2022 presidentinvaalikampanjaan puoluekentän ulkopuolelta sitoutumattomana ehdokkaana. Hänet valittiin vaalien toisella kierroksella Slovenian uudeksi presidentiksi.

Koulutus ja ura journalistina sekä asianajajana 
Pirc Musar syntyi vuonna 1968 ja valmistui vuonna 1992 Ljubljanan yliopiston oikeustieteellisestä. Asianajajan oikeudet hän sai 1997. Oikeustieteen tohtoriksi Pirc Musar valmistui Wienin yliopistosta 2005.

Pirc Musar aloitti työuransa Slovenian yleisradioyhtiön journalistina. Hän toimi kuusi vuotta TV Slovenijan pääuutisohjelman toimittajana ja uutisankkurina ja sen jälkeen viisi vuotta Pop-televisiokanavan uutisankkurina. Pirc Musar aloitti vuonna 2001 finanssiyritys Aktiva Group yritysviestinnän johtajana.

Pirc Musar toimi 2004–2014 kahden kauden ajan Slovenian informaatioasiamiehenä. Hänen virastonsa tuli tuona aikana tunnetuksi tietosuojan puolestapuhujana, minkä takia se oli usein ristiriidoissa hallinnon virkakoneiston kanssa. Pirc Musar haki vuonna 2014 Slovenian yleisradioyhtiön johtoon. Ohjelmavaltuusto valitsi ensin hänet, mutta valinta kumottiin kahden valtuustonjäsenen erottamisen takia. Marko Filli valittiin tehtävään Pirc Musarin sijaan. Oikeuslaitos tuomiti erottamisen laittomaksi, ja yleisradioyhtiö maksoi Pirc Musarille 70 000 euron vahingonkorvaukset.

Pirc Musar perusti 2014 oman lakitoimistonsa, joka sai monia merkittäviä asiakkuuksia. Hän toimi muun muassa Melania Trumpin perheen neuvonantajana. Pirc Musarin tehtävänä oli erityisesti valvoa Donald Trumpin presidenttikauden aikana Melanian etuja ja estää yhtiöitä käyttämästä tuotteissaan ja markkinnoinnissa tämän nimeä.

Presidentiksi 
Pirc Musar ei ole kuulunut missään vaiheessa mihinkään puolueeseen, mutta hän oli ensimmäinen, joka julkisti ehdokkuutensa vuoden 2022 presidentinvaaleihin. Hän sai myös tuen kahdelta entiseltä presidentiltä, Milan Kučanilta ja Danilo Türkilta. Pirc Musar kampanjoi vaaleisssa ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja sosiaalihuoltoon liittyvillä asioilla. Pirc Musaria vastaan hyökättiin kampanjan aikana erityisesti tämän miehen Aleš Musarin kautta. Musar on rikas liikemies, joka keräsi omaisuuden Slovenian alkuaikojen epäselvien yksityistämiskauden aikana. Musarit ovat kuitenkin väittäneet, että vauraus on kerätty täysin reilusti ja laillisesti. Musareita on syytetty myös verotuksen optiminnista, koska Aleš Musarilla on myös ulkomaille rekisteröity yritys.

Marraskuussa 2022 hänet valittiin Slovenian presidentinvaalien toisella kierroksella ensimmäisen naisena Slovenian presidentiksi. Hän sai vasta toiseksi eniten ääniä vaalien ensimmäisellä kierroksella; mikä kuitenkin oikeutti vaalien toiselle kierrokselle, jonka hän voitti saatuaan lähes 54 % äänistä. Hän astuu presidentin virkaan 23. joulukuuta 2022.

Lähteet

Slovenian presidentit
Slovenialaiset juristit
Slovenialaiset toimittajat
Slovenialaiset kirjailijat
Asianajajat
Televisiotoimittajat
Vuonna 1968 syntyneet
The Goldfinch

The Goldfinch on John Crowleyn ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 2019. Se perustuu Donna Tarttin samannimiseen, Pulitzer-palkittuun romaaniin vuodelta 2013, joka on julkaistu suomeksi nimellä Tikli (WSOY 2014, suom. Hilkka Pekkanen). 

Nuoren miehen kehityskertomuksessa pääosaa, äitinsä taidemuseoräjähdyksessä 13-vuotiaana menettävää poikaa näyttelevät Oakes Fegley ja Ansel Elgort ja tämän samanikäistä ystävää Borisia Finn Wolfhard ja Aneurin Barnard. Muita pääosia näyttelevät muun muassa Luke Wilson, Sarah Paulson ja Nicole Kidman.

Elokuvasta sai kehuja lähinnä Roger Deakins kuvauksestaan, mutta sitäkin enemmän tuli moitteita 800-sivuisen palkitun romaanin ulkokohtaisesta, poukkoilevasta ja mukaansa tempaamattomasta sovituksesta. The Goldfinch menestyi erittäin huonosti elokuvateattereissa: lähes 50 miljoonan dollarin budjetilla tuotettu ja yhtä suurella summalla markkinoitu elokuva oli Pohjois-Amerikassa yli 2 500 teatterin laajassa levityksessä, mutta keräsi lipputuloina vain kuutisen miljoonaa, maailmanlaajuisesti parikymmentä miljoonaa dollaria. Suomen teattereihin elokuvaa ei tuotu.

Lähteet

Vuoden 2019 yhdysvaltalaiset elokuvat
Romaaneihin perustuvat elokuvat
Litiumnitridi

Litiumnitridi (Li3N) on litium- ja nitridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään katalyyttinä.

Ominaisuudet, valmistus ja käyttö 
Huoneenlämpötilassa litiumnitridi on ruskehtavan punaista tai harmahtavaa kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on heksagonaalinen. Litiumnitridi reagoi hyvin kiivaasti veden kanssa litiumhydroksidiksi ja ammoniakiksi. Aine on myös vahva pelkistin. Litiumnitridin rakenne on kerrosmainen ja litiumionien johtuvuus on poikkeuksellisen suuri (1,2·10−3 Ω−1cm−1). Kuumennettaessa litiumnitridia noin 840 °C:n lämpötilaan se hajoaa.

Litiumnitridiä valmistetaan metallisen litiumin ja typen reaktiolla 500–800 °C:n lämpötilassa.
6 Li + N2 → 2 Li3N

Litiumnitridiä käytetään katalyyttinä valmistettaessa kuutiollista boorinitridiä ja reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä. Yhdistettä on tutkittu myös käytettäväksi elektrodina litiumrikkiakuissa ja vedynvarastointisovellutuksiin.

Lähteet

Litiumyhdisteet
Nitridit
Norjan kuninkaallinen ansioritarikunta

Norjan kuninkaallinen ansioritarikunta () on norjalainen ritarikunta, joka kuningas Olavi V perusti vuonna 1985. Sitä jaetaan kunnianosoituksena Norjan intressien hyväksi tehdyistä ansioista. Saajan ei tarvitse olla Norjan kansalainen.

Kunnianosoitusta jaetaan viidessä luokassa:

  suurristi
  komentaja tähdellä
  komentaja
  1. luokan ritari
  ritari

Lähteet 

Norjalaiset palkinnot
Ritarikunnat
Casey DeSantis

Jill Casey DeSantis (o.s. Black, s. 26. kesäkuuta 1980) on yhdysvaltalainen entinen uutisankkuri ja televisiojuontaja, ja nykyinen Floridan ensimmäinen nainen. Hänen puolisonsa on Floridan kuvernööri Ron DeSantis.

Ura 
Uransa alkuvaiheessa DeSantis juonsi NBC:n golf-ohjelmia. Hän toimi myös uutisankkurina Jacksonvillen paikallisella WJXT-kanavalla.

Vuonna 2014 DeSantis oli luomassa The Chat -keskusteluohjelmaa. Hän on käsikirjoittanut ja tuottanut televisiodokumentin Champion, The JT Townsend Story, joka kertoo high school -jalkapallon pelaaja J.T. Townsendista. Vuonna 2018 Florida Politics -lehti kuvasi DeSantista yhdeksi tunnetuimmista televisiokasvoista Jacksonvillen alueella.

Yksityiselämä 
Hän tapasi silloisen laivastoupseeri Ron DeSantisin Jacksonvillen laivastotukikohdan golfkentällä. Pari meni naimisiin syyskuussa 2010. Heillä on kolme lasta: Madison, Mamie ja Mason.

Lokakuussa 2021 Ron ilmoitti, että Caseyllä on rintasyöpä. Maaliskuussa 2022 hänen kerrottiin selättäneen syövän.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Vuonna 1980 syntyneet
Televisiojuontajat
Yhdysvaltalaiset uutisankkurit
Elävät henkilöt
Jorma Keskinen

Jorma Keskinen on suomalainen aerosolifysiikan professori Tampereen yliopistossa, sekä Hervannan kampuksen aerosolilaboratorion johtaja. Keksinen istuu aerosolitutkimusseuran hallituksessa.

Lähteet 

Suomalaiset professorit
Norjan kansalaisuus

Norjan kansalaisuus on laillinen suhde Norjan kuningaskunnan ja yksittäisen henkilön välillä. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta.

Kansalaisuuden saaminen syntymällä tai adoptoimalla 
Lapsi, joka on syntynyt 1. syyskuuta 2006 jälkeen saa automaattisesti Norjan kansalaisuuden, mikäli vähintään toisella vanhemmista sellainen on lapsen syntyessä.

Kansalaisuuden saaminen hakemuksella 
Hakemuksen perusteella kansalaisuuden voi saada perustapauksissa, mikäli henkilö täyttää seuraavat ehdot:

 vähintään 18-vuotias
 oleskellut Norjassa pysyvällä oleskeluluvalla vähintään 8 vuotta viimeisen 11 vuoden aikana
 pystyy todistamaan henkilöllisyytensä ja esittämään tyhjän rikosrekisterin 
 18–67 -vuotiaiden tulee läpäistä Norjan yhteiskuntaoppia käsittelevä koe ja kielikoe
 oleskelee Norjassa ja osoittaa aikomusta jäädä Norjaan hakemuksen ajan
 on maksanut hakemukseen liittyvät maksut

Hakijoilla, jotka ovat naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa Norjan kansalaisen kanssa, vaadittu Norjassa asuttu aika lyhenee 5 vuoteen. Mikäli hakija on toisen Pohjoismaan kansalainen, hän voi saada kansalaisuuden ilmoituksella asuttuaan Norjassa vähintään 7 vuotta sekä esitettyään puhtaan rikosrekisterin ja maksettuaan hakemukseen liittyvät maksut. Hakemuksen perusteella toisten Pohjoismaiden kansalaiset voivat saada Norjan kansalaisuuden asuttuaan Norjassa yhtäjaksoisesti vähintään 2 vuotta, mikäli hakija on vähintään 12-vuotias. Myös kielitaitovaatimuksia on kevennetty ja esim. työnantajan todistus riittävästä norjan tai saamen kielen taidosta riittää.

Norjan hallitus nosti kielitaitovaatimuksen tasolle B1 lokakuusta 2022 alkaen. Valtiottomilla henkilöillä sekä yli 55-vuotiailla, jotka ovat joko pakolaisia tai vammaisia, kielitaitovaatimuksen vaatimus on tasoa A1.

Kansalaisuuden voi jälkikäteen menettää, mikäli henkilö on laittanut hakemukseen tahallaan harhaanjohtavaa tietoa. Tätä ei tosin lähtökohtaisesti sovelleta lapsiin.

Rikoksesta tuomittuihin henkilöihin sovelletaan karanteeniaikaa, jolla lykätään kansalaisuuden saamista Norjassa asutun ajan päälle. Tämä karanteeniaika riippuu siitä, millaisesta rikoksesta henkilö on tuomittu ja kuinka pitkä mahdollinen vankeusaika on ollut. Esimerkiksi 15 päivän vankeusrangaistus kääntyy 2,5 vuoden karanteeniksi kun taas 21 vuoden vankeus 39 vuoden karanteeniksi.

Kaksoiskansalaisuus 
Norja on 1. tammikuuta 2020 lähtien sallinut kaksoiskansalaisuuden. Henkilöt, jotka ovat aiemmin joutuneet luopumaan Norjan kansalaisuudestaan saadessaan jonkin muun maan kansalaisuuden, voivat saada Norjan kansalaisuuden takaisin ilmoituksella.

Lähteet 

Kansalaisuus
Norjalainen yhteiskunta
Loimaan työväentalo

Loimaan työväentalo on Loimaan kaupungin keskustassa sijaitseva työväentalo. Nykyään talon omistaa Vasemmistoliiton Loimaan kunnallisjärjestö ry.

Historiaa
Loimaan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1894. Työväentalo rakennettiin vuosina 1905–1907. Aluksi työväenyhdistys vuokrasi tontin ja lunasti sen omaksi 1950-luvulla. Talo myytiin urheiluseura Loimaan Voimalle 1930-luvulla. Työväenyhdistys lakkautettiin kommunistisena ja työväentalo takavarikoitiin vuonna 1931.

Rakennus
Vuonna 1907 valmistunut talo on palanut monta kertaa. Palojen jälkeen sitä on korjattu ja laajennettu. Vain vuodelta 1957 peräisin olevat piirustukset ovat säilyneet. Talo on peruskorjattu nykyaikaiseksi vuonna 2012. Juhlasalin tanssiparketti on uusittu vuonna 2022. Juhlasalin pinta-ala on 135 m², ja tilaa on 120 hengelle. Ravintolasali on 61 m², ja tilaa on 50 hengelle. Talo on myös esteetön.

Toimintaa työväentalolla
Työväentalon tupaantuliaisissa marraskuussa 1908 yleisöä oli paikalla kohtalaisesti. Tervehdyspuheessa mainittiin, että työväestön auliin uhrautuvaisuuden avulla talon rakentamisessa olleet vaikeudet on voitettu. Ohjelma oli monipuolinen. Työväentalolla järjestettiin myös luentotilaisuuksia. Esimerkiksi 1912 työväentalolla järjestettiin iltamat, joiden ohjelma sisälsi puhetta, runonlausuntaa, näytelmää, laulua ja tanssia. Vuonna 1931 Sosialidemokraattisen Nuorisoyhdistyksen järjestämät iltamat jouduttiin peruuttamaan, kun paikalle tuli 30 autoa naapuripitäjistä. Loimaan nimismies aikoi pitää asian vuoksi kuulusteluja, katsotaanko työväenyhdistys rikolliseksi kommunistiseksi yhdistykseksi.

Nykyinen käyttö
Taloa käytetään kunnallisjärjestön omassa käytössä ja vuokrataan myös juhla- ja kokouskäyttöön.

Lähteet 

Työväentalot
Loimaan rakennukset ja rakennelmat
Yli-Simon työväentalo

Yli-Simon työväentalotalo on Ranuan kunnassa sijaitseva työväentalo.

Historiaa
Yli-Simon työväentalo on rakennettu 1957.

Rakennus
Rakennus on puurunkoinen ja lautaverhottu talo. Alkuperäinen kate oli huopa. Lämmitysmuotona on ollut puulämmitys. Rakennukseen tulee kylmä vesi. Talossa on sähköt. Taloa on remontoitu talkoovoimin 1990-luvulla. Silloin talo on maalattu ja katteeksi on vaihdettu peltikatto. Talon pinta-ala on 130 m² ja se sijaitsee 3 700 m²:n yksityisen omistamalla tontilla. Tontti on vuokrattu talon omistavalle Ylisimon Järjestöyhdistys ry:lle vuoteen 2030 asti. Tontilla on myös talousrakennus.

Toimintaa työväentalolla 
Talon käyttö keskittyy kesäaikaan, koska uuneja ei voi enää lämmittää. Talossa järjestetään kokouksia ja tansseja, ja sitä vuokrataan juhlakäyttöön.

Lähteet

Työväentalot
Ranua
YouTube Shorts

YouTube Shorts on videopalvelu YouTuben luoma palvelu alle minuutin pituisille pystysuuntaisille videoille. Avaamisensa jälkeen videoita on katseltu yhteensä useita biljoonia kertoja.

Yleistä 
YouTube Shorts muistuttaa toiminnaltaan vahvasti TikTokia. YouTuben osana toimivassa palvelussa käyttäjä selaa loputtomana jatkuvaa videoiden virtaa. Videoiden pituus on 15–60 sekuntia ja ne ovat pystysuuntaisia. Käyttäjä voi muokata videoitaan ja lisätä niille musiikkia. Perinteisten YouTube-videoiden tapaan Shorts-videoita voi kommentoida ja tykätä. YouTube Shorts on lähtökohtaisesti älypuhelimille suunnattu palvelu, mutta se toimii muilla laitteilla hakemalla YouTubesta hashtagilla #shorts.

Historia 
YouTube Shorts julkaistiin syyskuussa 2020 beta-versiona ensimmäisenä Intiassa, kun maassa kiellettiin TikTokin käyttö. Maaliskuussa 2021 se otettiin käyttöön Yhdysvalloissa, ja heinäkuussa 2021 maailmanlaajuisesti useiden maiden testikäyttöjen jälkeen.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Viralliset sivut

YouTube
Hyperion (tornitalo)

Hyperion on rakenteilla oleva 85 metriä korkea tornitalo Helsingin Vuosaaressa. Se valmistuu Vuosaaren metroaseman ja kauppakeskus Columbuksen kaakkoispuolelle kesällä 2023. Tornitaloon valmistuu 216 vuokra-asuntoa. Ylimpään kerrokseen tulee kolme saunaosastoa, kerhotilaa ja terassi. 

Hyperionin viereen rakennetaan toinen tornitalo, pilvenpiirtäjäksi laskettava 120-metrinen Atlas, jonka on määrä valmistua vuonna 2024. Tornitaloja rakennetaan samaan aikaan, ja niiden julkisivut noudattavat samaa tyyliä. Julkisivussa on metallinhohtoisen pronssin sävyistä faceal-värjättyä betonia, johon on toteutettu graafista kuviointia.

Ensimmäinen tornitalo Cirrus valmistui metroaseman läheisyyteen vuonna 2005. Kahden uuden tornin on sanottu tasapainottavan alueen profiilia.

Rakentaminen 
Tornitalon urakoitsijana toimii Skanska. Hankkeen kokonaisarvo on noin 74 miljoonaa euroa, josta Skanskan urakkasopimuksen arvo on noin 47 miljoonaa.

Hyperion rakennetaan muista tornitaloista poikkeavalla tavalla, sillä se on täysin betonitalo, jonka julkisivu koostuu niin kutsutuista sandwich-elementeistä. Kun elementit nostetaan paikalleen, julkisivu on heti valmis. Tekniikka on tyypillinen tavallisessa asuintalorakentamisessa, kun taas tornitalot rakennetaan tavallisesti pilaripalkkimenetelmällä, ja niissä on kevyet julkisivurakenteet.

Hyperion saavutti lopullisen korkeutensa marraskuussa 2022.

Asunnot 
Hyperioniin valmistuu 216 asuntoa, joista jokaiseen asuntoon toteutetaan viherhuone. Pienimmät asunnot ovat yksiöitä ja suurimmat kolmioita.

Lähteet 

Vuosaari
Helsingin asuinrakennukset
Helsingin tornitalot
Rakenteilla olevat rakennukset ja rakennelmat
Lektar

Lektar Oy on vuodesta 1949 asti toiminut suomalainen teknisen tukkukaupan yritys. Ilmailualan tarvikkeilla aloittanut yritys myy nykyisin tuotteita etenkin rakennusalalle ja teollisuuden eri sektoreille. Lektar Oy on Lektar-yhtymän emoyhtiö, jonka lisäksi yritysryhmään kuuluvat tuotanto- ja pakkauskoneita maahantuova Bedika Oy ja Virossa toimiva myyntiyhtiö Lektar Eesti Oü. Ammattikäyttöön tarkoitettujen tuotteiden ohella Lektar välittää kodin taloustavaroita, kodinturvatuotteita, lattianpäällysteitä, puutarha- ja kylpyhuonekalusteita sekä katto- ja seinäpaneeleita.

Vuonna 2021 Lektar Oy:n liikevaihto oli 25,3 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 54. Bedika Oy:n liikevaihto oli 1,3 miljoonaa ja henkilöstömäärä 4.

Historiaa
Lektar Oy:n perustivat Suomen ilmavoimien upseerit vuonna 1949 hankkimaan varaosia ilmavoimien koneisiin. Yrityksen nimi muodostettiin sanasta ’lentokonetarvike’. Vuonna 1975 Lektarin osti tytäryhtiökseen kymmenen vuotta aiemmin perustettu Teollisuus-Teräs Oy, joka kuitenkin myytiin vuonna 1986 ja toimitusjohtajana vuodesta 1975 toiminut Kalevi Ensio Lappalainen perheineen keskittyi Lektariin. Vuonna 1992 tehtiin sukupolvenvaihdos, jossa toimitusjohtajaksi tuli Lappalaisen tytär Anne Huuskonen. Vuonna 1997 hän siirtyi talouspäälliköksi ja toimitusjohtajaksi tuli Petri Lappalainen.

Leipomokoneita ja -materiaaleja välittävä, vuonna 1989 perustettu Bedika Oy tuli osaksi Lektar-yhtymää vuonna 1999. Bedikaan fuusioitiin vuonna 2010 pakkauskoneyritys Oy Suomen HPK Ab. Kahta vuotta myöhemmin Lektar osti ullakkoportaita sekä seinä- ja kattoluukkuja valmistavan Jonsir Oy:n ja vuonna 2021 Bedika Oy osti pakkauskoneyritys Hilpac Oy:n liiketoiminnan.

Lektar toimi aiemmin Helsingin Itäkeskuksen Maamerkki-tornitalossa (nyk. Helmitorni). Nyt toiminta on keskittynyt Hiekkakiventielle Helsingin Pihlajamäessä Kehä I:n vieressä.

Lähteet

Suomalaiset yritykset
Tukkukaupat
Atlas (tornitalo)

Atlas on rakenteilla oleva 120 metriä korkea tornitalo Helsingin Vuosaaressa. Se valmistuu osaksi Delfiinikorttelia kauppakeskus Columbuksen kaakkoispuolelle aivan Vuosaaren metroaseman läheisyyteen. Pilvenpiirtäjäksi luokiteltavan talon arvioidaan valmistuvan syksyllä 2024. Atlakseen tulee yhteensä 33 kerrosta ja 288 vuokra-asuntoa.

Atlaksen itäpuolelle on rakenteilla toinen tornitalo, hieman matalammaksi jäävä Hyperion, jonka arvioidaan valmistuvan kesällä 2023. Molempien talojen julkisivut muodostuvat metallinhohtoisen pronssin sävyisestä faceal-värjätystä betonista, johon on toteutettu graafista kuviointia. Tehosteena käytetään metalliverhousta.

Vuosaareessa on jo ennestään ollut yksi tornitalo, vajaa 90 metriä korkea Cirrus. Atlaksen ja Hyperionin on sanottu tasapainottavan alueen profiilia.

Rakentaminen 
Atlaksen omistaa Union Investment ja rakentaa Skanska. Atlas on Skanskan korkein Suomeen rakentama talo. Hankkeen kokonaisarvo on noin 100 miljoonaa euroa, josta Skanskan urakkasopimuksen arvo on noin 68 miljoonaa. Skanska rakentaa myös viereisen Hyperionin.

Atlas rakennetaan muista tornitaloista poikkeavalla tavalla, sillä se on täysin betonitalo, jonka julkisivu koostuu esivalmistetuista sandwich-elementeistä. Kun elementit nostetaan paikalleen, julkisivu on heti valmis. Tekniikka on tyypillinen tavallisessa asuintalorakentamisessa, mutta tornitalot rakennetaan tavallisesti pilaripalkkimenetelmällä, ja niissä on kevyet julkisivurakenteet.

Asunnot ja tilat 
Lähes jokaiseen asuntoon toteutetaan viherhuone. Ylin kerros on varattu asukkaiden yhteisille tiloille.

Lähteet 

Vuosaari
Helsingin asuinrakennukset
Helsingin tornitalot
Rakenteilla olevat rakennukset ja rakennelmat
Pilvenpiirtäjät
Rasmus Kristensen

Rasmus Nissen Kristensen (s. 11. heinäkuuta 1997 Brande) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän on pituudeltaan 187-senttimetrinen. Hän on ulkomaille lähdettyään edustanut Alankomaissa Ajaxia, Itävallassa Red Bull Salzburgia ja heinäkuusta 2022 alkaen Englannissa Leeds Unitedia. Hän pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2021.

Seurajoukkueura 

Kristensen liittyi FC Midtjyllandin junioreihin vuonna 2012 ja pääsi pelaamaan edustusjoukkueessa ensimmäiset Tanskan Superliigan ottelunsa maalis-toukokuussa 2016. Koko seuraavan kauden hän kuului edustusjoukkueen vakiokokoonpanoon. Hän pelasi kaudella 2017–2018 Midtjyllandin mestarijoukkueessa 17 ottelua ja teki niissä kolme maalia, mutta kesken kauden tammikuussa 2018 hän siirtyi Ajaxiin. Hän pelasi 1,5 kauden aikana 20 Eredivisien ottelua ja oli voittamassa liigamestaruutta kaudella 2018–2019. Samalla kaudella hän voitti myös Alankomaiden cupin ja teki viimeisen joukkueensa neljästä maalista cupin loppuottelussa Willem II:ta vastaan. Mestarien liigassa hän pelasi yhdessä ottelussa muutaman minuutin.

Kristensen pelasi kaudet 2019–2022 Itävallassa Red Bull Salzburgin joukkueessa ja voitti jokaisena kolmena kautena sekä liigamestaruuden että cup-mestaruuden. Hän pelasi kaikkiaan 72 bundesliigaottelua ja teki niissä kymmenen maalia, joista viimeisellä kaudellaan seitsemän. Mestarien liigassa hän pelasi noina vuosina 19 ottelua ja Eurooppa-liigassa kaksi ottelua.

Kristensen siirtyi heinäkuussa 2022 Englannin Valioliigassa pelaavaan Leeds Unitediin. Hän on marraskuun 2022 puoliväliin mennessä pelannut 12 valioliigaottelua, jotka kaikki avauskokoonpanossa.

Maajoukkueura 

Kristensen pelasi Tanskan alle 18-, alle 19-, alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Viimeksi mainittua hän edusti ikäluokan EM-kilpailuissa vuosina 2017 ja 2019.

Kristensen pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2020 MM-karsintaottelussa Färsaaria vastaan. Runsaat kaksi kuukautta myöhemmin hän pelasi MM-karsinnassa Skotlantia vastaan. Vuonna 2022 hän on pelannut kaksi ystävyysottelua ja kuusi Kansojen liigan ottelua. Kymmenessä A-maaottelussaan hän on kuusi kertaa pelannut avauskokoonpanossa.

Lähteet 

Tanskalaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1997 syntyneet
Elävät henkilöt
Star Channel (televisiokanava Suomessa)

STAR Channel on suomalainen televisiokanava, joka korvaa FOXin 6. tammikuuta 2023.

Ohjelmisto

Suomalaissarjat 

Melkein Mensa
Master Cleaners Suomi

Amerikkalaissarjat 

 Ensisilmäyksellä 
 Moderni perhe
 Simpsonit

Lähteet 

Suomalaiset televisiokanavat
Vuonna 2023 perustetut televisiokanavat
Antírrion linna

Antírrion linna (), myös Roúmelin linna (Καστέλλι της Ρούμελης, Kastélli tis Roúmelis), on linna Antírrion kylässä Nafpaktían kunnassa Kreikassa. Se sijaitsee Patraksenlahden ja Korintinlahden erottavan salmen pohjoisrannalla eli Keski-Kreikan puolella.

Historia 

Antírrion linna rakennettiin osmanivallan aikana vuonna 1499 hallitsemaan pääsyä Korintinlahdelle yhdessä salmen vastakkaisella eli etelärannalla sijaitsevan Ríon linnan kanssa. Sen rakennutti sulttaani Bayezid II. Genovalaiset piirittivät linnaa vuonna 1532, jolloin turkkilaiset lopulta räjäyttivät sen vetäytyessään. He linnoittivat paikan uudestaan jo seuraavana vuonna. Hayreddin Barbarossa varusti linnaa tykeillä vuonna 1543.

Maltan ritarit tuhosivat linnan vuonna 1603, jonka jälkeen turkkilaiset rakennuttivat sen jälleen uudestaan. Vuonna 1687 venetsialaiset piirittivät linnaa ja turkkilaiset räjäyttivät sen taas vetäytyessään. Tämän jälkeen venetsialaiset rakensivat sen uudelleen. Vuonna 1699 linna siirtyi rauhansopimuksella turkkilaisille. Kreikkalaiset saivat linnan vapaussodassa vuonna 1829.

Rakennelma 

Linna edustaa nykyisessä eli viimeisessä vaiheessaan pääasiasassa venetsialaista linnoitusarkkitehtuuria. Se on muodoltaan suunnilleen kuusikulmio ja sen nurkissa on bastionit. Pohjoispuolelta linna oli suojattu merivettä sisältäneellä vallihaudalla, joka erotti sen mantereesta. Myös pääsisäänkäynti oli pohjoispuolella.

Turkkilaisella ajalla linnan sisällä kerrotaan olleen 89 taloa, kaksi moskeijaa ja turkkilainen kylpylä. Venetsialaisajalla linnassa oli 30 tykkiä.

Nykyisin heti linnan itäpuolella on Ríon–Antírrion sillan pohjoispää. Linnan eteläkärjessä on majakka.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Kreikan linnat
Nafpaktía
Horisontti (tornitalo)

Horisontti on Helsingin Kalasatamaan suunniteltu 109 metriä korkea tornitalo. Siitä tulee osa Redi-kokonaisuutta, johon kuuluvat jo valmistuneet Majakka, Loisto, Lumo One, rakenteilla oleva Visio sekä suunnitellut Kartta, Luotsi ja Kapteeni. Horisontti rakennetaan kauppakeskus Redin luoteiskulmaan Lumo Onen viereen. Rakennuksen on määrä valmistua  vuosien 2024–2025 vaihteessa.

Pilvenpiirtäjäksi luokiteltava Horisontti on toimistotorni, josta tulee Suomen korkein toimistorakennus. Kalasataman torneista Horisontti on ainoa, johon suunnitellaan toimistotiloja. Horisontti sai rakennusluvan syyskuussa 2019.

Lähteet 

Kalasatama
Helsingin tornitalot
Toimistorakennukset
Suunnitteilla olevat rakennukset ja rakennelmat
Pilvenpiirtäjät
Teekki

Teekki (Aphloia theiformis) on Afrikassa kasvava puu, joka luokitellaan nykyisin sukunsa ja heimonsa ainoaksi lajiksi.

Levinneisyys 
Teekki esiintyy Itä-Afrikassa: Keniassa, Tansaniassa, Mosambikissa, Malawissa, Zimbabwessa, Swazimaassa ja Etelä-Afrikassa. Intian valtameren alueella sitä kasvaa Madagaskarissa, Komoreilla, Mauritiuksessa, Maskareeneilla ja Seychelleillä. Laji kasvaa savanneilla ja vuoristometsissä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Suomen Lajitietokeskus: Teekki – Aphloia theiformis
 Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Teekki (Aphloia theiformis)

Crossosomatales
Seychellien kasvisto
Halkian työväentalo

Halkian työväentalo on Pornaisissa sijaitseva työväentalo.

Historiaa 
Halkian ja Kupsenkylän työväenyhdistys perustettiin 21. tammikuuta 1906, ja se liittyi myös sosialidemokraattiseen puolueeseen. Jäseniä oli tuolloin 91 henkilöä. Perustavan kokouksen jälkeen seuraava kokous pidettiin Kupsenkylän Mattilassa, ja yhdistyksessä oli silloin jo 110 jäsentä.

Rakennus 
Yhdistyksen rakennustoimikunta perustettiin 21. lokakuuta 1906. Uudesta tontista tehtiin vuokrasopimus 26. helmikuuta 1907 Johan Kalkkisen kanssa 50 vuodeksi. Rakennustyöt aloitettiin keväällä, ja tupaantuliaisjuhlat pidettiin juhannuksena 1907. Talo oli hirsirakenteinen. Vuonna 1918 sisällissodan takavarikon jälkeen rakennusta tuhottiin voimakkaasti. Talo vapautui takavarikosta kesäkuussa 1919, ja se oli korjausten jälkeen uudelleen käytössä. Mutta uuden työväentalon hanke alkoi 4. syyskuuta 1927, jolloin kauppakirjan mukaan ostettiin V. Nordmanilta 8 500 neliön suuruinen Seurakallio-tontti. Uutta työväentaloa alettiin rakentaa vuonna 1931 osaksi vanhan työväentalon hirsistä ja osaksi jo vuonna 1928 tehdyistä sementtitiilistä.

Lähteet 

Työväentalot
Pornaisten rakennukset ja rakennelmat
Alexander Bah

Alexander Hartmann Bah (s. 9. joulukuuta 1997 Årslev) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän on pituudeltaan 183-senttimetrinen. Hän on ulkomaille lähdettyään edustanut tšekkiläistä Slavia Prahaa ja heinäkuusta 2022 alkaen portugalilaista Benficaa. Hän pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2020.

Bah pelasi ensimmäiset aikuisten sarjaottelunsa alemmilla sarjatasoilla Næsbyn ja Køgen joukkueissa. Tanskan Superliigaan hän pääsi kaudella 2018–2019 siirryttyään SønderjyskEn joukkueeseen. Hän voitti vuonna 2020 Tanskan cupin ja pelasi avauskokoonpanossa joukkueensa kaikki viisi cup-ottelua. Tammikuussa 2021 Bah siirtyi Tšekin jalkapalloliigassa pelaavaan Slavia Prahaan ja voitti samalla kaudella sekä liigamestaruuden että cup-mestaruuden. Hän siirtyi heinäkuussa 2022 Portugalin Superliigassa pelaavaan Benficaan. Hän pelasi syksyllä 2022 muun muassa joukkueen kaikki kuusi Mestarien liigan alkulohko-ottelua avauskokoonpanossa.

Bah pelasi Tanskan alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2020 ystävyysottelussa Ruotsia vastaan ja teki Tanskan kahdesta maalista toisen. Hän on lokakuun 2022 loppuun mennessä pelannut neljä A-maaottelua, joissa hän on ollut avauskokoonpanossa kerran.

Lähteet 

Tanskalaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1997 syntyneet
Elävät henkilöt
Sami Tissari

Sami Tissari (s. 1971 Kuopio) on suomalainen kirjailija. Hänen esikoiskirjansa Krysa valittiin 2022 kaunokirjallisuuden Finlandia-palkintoehdokkaaksi.

Lahtelaiseksi itsensä aikuisenakin mieltävä Tissari asui Lahdessa yhdeksänvuotiaasta 19-vuotiaaksi. Hän asui Ruolan asuinalueella ja kävi koulua aluksi Möysän koulussa, sitten Lotilan koulussa ja lopulta Tiirismaan lukiossa, jossa kirjoitti ylioppilaaksi 1990. Työuransa Tissari aloitti lahtelaisessa paikallislehdessä toimittajana ja keskittyi sitten teoreettisen filosofian opintoihin. Opintojen jälkeen hän työskenteli 18 vuotta metsurina ja  hänen viimeinen työsopimuksensa päättyi lokakuun lopussa 2022. Tissari on ollut koko ajan ahkera kirjallisuuden lukija, mutta itse hän alkoi kirjoittaa vakavissaan vasta 2016.
Vuonna 2022 Tissari asuu Joensuussa .

Tissarilla on sukuyhteyksiä entiseen Neuvostoliittoon ja hän on opiskellut venäjää sekä nuorempana vieraillut usein maassa. Ilman tällaisia kokemuksia Krysaa tuskin olisi syntynyt. Tissarilla oli tavoitteena kirjoittaa sellainen kirja, jonka itse haluaisi lukea. Se, että tavallisetkin lukijat pitivät kirjasta ja arvostelut olivat hyviä, on hämmästyttänyt kirjailijaa. Mutta vielä hämmästyneempi hän oli, kun sai tiedon, että hänen esikoisromaaninsa tavoitteli kaunokirjallisuuden Finlandia-palkintoa. Saamastaan julkisuudesta huolimatta Tissari odotti rauhallisin mielin kirjallisuuspalkinnon saajan valintaa ja kirjoitti niihin aikoihin seuraavaa romaaniaan.

Tissarin esikoisromaani Krysa on lajityypiltään suomalaisessa kirjallisuudessa melko harvinainen tapaus, sillä se edustaa spekulatiivista fiktiota. Romaanissa Neuvostoliitto on voittanut kylmän sodan ja hallitsee maailmaa tekoälyn avulla. Finlandia-ehdokkaat valinnut raati perusteli valintaansa romaanin hienoudella kuvatessaan vaihtoehtoista historiaa, jossa Neuvostoliitto kehittää ajattelevien koneiden verkoston. "Tämä verkosto myös ennen pitkää hallitsee ihmisiä. Apokalyptisten visioiden ohella teos on sekoitus kujeilevaa nostalgiaa, veijariromaania ja vallatonta naurua, jonka omalakisuus voittaa lukijan helposti puolelleen. Romaani osoittaa loistavalla tavalla spekulatiivisen fiktion voiman kulttuurikritiikin välineenä." 

Helsingin Sanomien Antti Majander arvioi näin: "Suomalaisittain harvinainen teos ammentaa science fictionin peruskuviosta: apureita itselleen kehitellyt ihminen kompastuu älykkyyteensä. Koneet ottavat vallan. Eikä edes tulevaisuuden Neuvostoliitossa kyetä kehittämään sellaista konetta, jolla olisi tunteet."

Teokset

Lähteet

Suomalaiset kirjailijat
Vuonna 1971 syntyneet
Elävät henkilöt
Matolampi

Matolampi tai Matolammi voi tarkoittaa seuraavia asioita:

Lampi 
 Matolampi, lampi Alajärvellä
 Matolampi, lampi Alavudella
 Matolampi, lampi Enonkoskella
 Matolampi, lampi Heinäveden Haapalahdella
 Matolampi, lampi Heinäveden Lepikkomäellä
 Matolampi, lampi Heinäveden kirkonkylällä
 Matolampi, lampi Heinäveden Rasimäellä
 Matolampi, lampi Hyrynsalmella
 Matolampi, lampi Iissä
 Matolampi, lampi Inarissa
 Matolampi, lampi Joensuun Lapiovaaralla
 Matolampi, lampi Joensuun Kortevaaralla
 Matolampi, lampi Joensuun Rahkeella
 Matolampi, lampi Joroisissa
 Matolampi, lampi Juuassa
 Matolampi, lampi Kaavin Yli-Vehkalahdella
 Matolampi, lampi Kaavin Suovaaralla
 Matolampi, lampi Kajaanin Lehtovaaralla
 Matolampi, lampi Karstulassa
 Matolampi, lampi Kauhajoella
 Matolampi, lampi Kemijärven Ketolassa
 Matolampi, lampi Kiteen kirkonkylällä
 Matolampi, lampi Kittilän Pallajärvellä
 Matolampi, lampi Kontiolahden Hautajärvellä
 Matolampi, lampi Kontiolahden Pohjalla
 Matolampi, lampi Kuhmon Kalevalassa
 Matolampi, lampi Kuhmon Teljossa
 Matolampi, lampi Kuopion Hautolahdessa
 Matolampi eli Hukilampi, lampi Kuopion Likolahdella
 Matolampi, lampi Laitila
 Matolampi, lampi Laukaassa
 Matolampi, lampi Leppävirralla
 Matolampi, lampi Lestijärvellä
 Matolampi, lampi Lieksan Nurmijärvellä
 Matolampi, lampi Lieksan Purnuvaaralla
 Matolampi, lampi Luumäellä
 Matolampi, lampi Multialla
 Matolampi, lampi Mäntyharjussa
 Matolampi, lampi Nurmeksessa
 Matolampi, lampi Oulaisissa
 Matolampi, lampi Perhossa
 Matolampi, lampi Petäjävedellä
 Matolampi, lampi Pihtiputaalla
 Matolampi, lampi Polvijärvellä
 Matolampi, lampi Ruokolahdella
 Matolampi, lampi Soinilla
 Matolampi, lampi Sotkamon Laakajärvellä
 Matolampi, lampi Sulkavan Karjulanmäellä
 Matolampi, lampi Sulkavan Tölkkäänniemessä
 Matolampi, lampi Tohmajärvellä
 Matolampi, lampi Uuraisissa
 Matolampi, lampi Viitasaaren Haaralassa
 Matolampi, lampi Viitasaaren Kuhankylässä
 Matolampi, lampi Viitasaaren Permosranta
 Matolampi, lampi Viitasaaren Kakolassa
 Matolampi, lampi Virroilla
 Matolampi, lampi Ähtärissä
 Matolampi, lampi Äänekosken Parantalassa

Lammi 
 Matolammi, lampi Asikkalassa
 Matolammi, lampi Hämeenlinnan Kalvolassa
 Matolammi, lampi Ikaalisissa
 Matolammi, lampi Jämsän Elimäessä
 Matolammi, lampi Jämsän Koivukylässä
 Matolammi, lampi Jämsän Nytkymenjärvellä
 Matolammi, lampi Karkkilassa
 Matolammi, lampi Karvialla
 Matolammi, lampi Kauhajoella
 Matolammi, lampi Orivedellä
 Matolammi, lampi Petäjävedellä
 Matolammi, lampi Salossa
 Matolammi, lampi Sastamalassa
 Matolammi, lampi Tampereella
 Matolammi, lampi Virtain Jähdyspohjalla
 Matolammi, lampi Virtain kirkonkylän lähellä
 Matolammi, lampi Ylöjärvellä

Katso myös 
 Matojärvi

Järvien täsmennyssivut
Lerøy Seafood Group

Lerøy Seafood Group on norjalainen elintarvikealan yritys, eräs maailman suurimmista kaloja elintarvikkeiksi tuottava yhtiöistä. Yhtiön kotipaikka on Bergen. Lerøyn osake on noteerattu vuodesta 2002 lähtien Oslon pörssissä.

Yrtyksen toiminta jakautuu kolmeen liiketoiminta-alueeseen: The Wild Catch -segmentti sisältää sekä Havfisk AS:n ja Norway Seafoods Group AS:n liiketoiminnot; The Farming -segmentti lohen, taimenen ja muiden kalojen kasvatuksen; ja The VAP, Sales & Distribution -segmentti vastaa erityisesti lohen ja taimenen jalostamisesta asiakastuotteiksi. Yhtiöllä on kalanjalostuksen tuotanto- ja pakkaamotoimintaa Norjassa, Ruotsissa, Tanskassa, Suomessa, Ranskassa, Alankomaissa, Portugalissa, Espanjassa, Italiassa, Turkissa ja Shetlandinsaarilla.

Katso myös
 Mowi (aiempi Marine Harvest)
 SalMar
 Bakkafrost

Lähteet

Norjalaiset pörssiyhtiöt
Norjalaiset elintarvikeyhtiöt
Kala- ja äyriäistuotteet
Kalankasvatus
Storebrand

Storebrand ASA on norjalainen holdingyhtiö, joka hallitsee rahoitus- ja vakuutusalan yrityskonserni Storebrand Groupia. Yhtiön kotipaikka on pääkaupunki Oslon kupeessa sijaitseva Lysaker. Storebrandin osake kuuluu Oslon pörssin keskeisten osakkeiden muodostamaan OBX-indeksiin.

Yritys oli sijalla 1161 yhdysvaltalaisen talousjulkaisu Forbesin maailman suuurimpien pörssiyritysten Forbes Global 2000 -listalla vuonna 2022. Yhtiön edellisvuoden liikevaihto oli noin 13,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria, jolla se teki 363,2 miljoonan dollarin liikevoiton.

Lähteet

Aiheesta muualla

Norjalaiset pörssiyhtiöt
Scatec

Scatec ASA on norjalainen uusiutuvan energian tuotantolaitosten  suunnitteluun, rakentamiseen ja omistamiseen sekä ylläpitoon keskittynyt pörssiyhtiö. Sen osake kuuluu Oslon pörssin keskeisten osakkeiden muodostamaan OBX-indeksiin. 

Vuonna 2022 yhtiöllä oli 20–100 prosentin osuus noin 30 uusiutuvan energian tuotantolaitoksesta eri puolilla maailmaa. Kappalemääräisesti eniten oli aurinkoenergian tuotantolaitoksia, mutta omistuksiin kuului myös muutamia vesi- ja tuulivoiman tuotantolaitoksia. Yhtiöllä on yli 50 MW:n tuotantolaitoskapasiteettia muun muassa Ukrainassa (5 aurinkovoimalaitosta), Etelä-Afrikassa (4 kpl aurinkovoima), Filippiineillä (4 kpl vesivoimalaitosta), sekä yksittäisiä yli 50 MW:n voimalaitoksia (tai niiden osuuksia) Laosissa (vesivoima), Egyptissä (aurinkovoima), Ugandassa (vesivoima), Malesiassa (aurinkovoima), Brasiliassa (aurinkovoima), Argentiinassa (aurinkovoima) ja Hondurasissa (aurinkovoima). Lisäksi useissa muissa maissa on merkittäviä pienempien (9-47 MW) voimalaitosten omistusosuuksia.

Yritys on rakentanut energialaitoshankkeitaan muun muassa Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) myöntämällä rahoituksella. Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan vaikutuksesta yhtiö kirjasi Ukrainan aurinkovoimalaitoksia (5 kpl, yhteiskapasiteetiltaan 366 MW) koskevan tappiovarauksen keväältä 2022.

Lähteet

Norjalaiset pörssiyhtiöt
Energiayhtiöt