Huhtasuo (suuralue)

Huhtasuo on Jyväskylän neljäs suuralue. Huhtasuon suuralueeseen kuuluvat Kangasvuoren ja Huhtasuon kaupunginosat sekä eteläinen osa Ankeriasjärven kaupunginosasta. Suuralue on koostuu pääosin 1970-luvulla rakennetuista kerrostaloista, mutta alueella on myös rivi- ja omakotitaloja.

Suuralueella on 9 373 asukasta (joulukuussa 2016) ja sen pinta-ala on 5,3 neliökilometriä.

Historiaa

Taimitarha, Sotateknillinen varikko ja sairaala-alueen rakentaminen (1930-luku–1950-luku) 

Vuonna 1935 taimitarha aloitti toimintansa silloin vielä asumattomalla Huhtasuon alueella. Taimitarhan viereen avattiin Sotateknillinen varikko vuonna 1944. 1950-luvulla alettiin rakentaa Kangasvuoren psykiatrista sairaalaa, ja vuonna 1958 valmistuivat vanha sairaalarakennus sekä lääkärin ja työntekijöiden asuinrakennukset.

Alueen rakentaminen (1960-luku–1980-luku) 

Kangasvuoren asemakaava hyväksytiin vuonna 1963, ja se on suuralueen ensimmäisenä valmistunut asuinalue. Sinne rakennettiin kerrostalojen lisäksi rivi- ja pientaloja 1960–1970-lukujen aikana. Huhtasuon kaupunginosan rakentaminen alkoi vuonna 1971 Kangaslammen asuinalueesta, jonka ensimmäiset talot valmistuivat vuonna 1972. Teknillisen varikon rakennukset purettiin ja pian alkoi Varikon ja Sulku-Kaakolammen asuinalueiden rakentaminen. Sulku-Kaakkolampi rakennettiin pääosin vuosien 1972–1978 aikana. Kangasvuoreen rakennettiin Pupuhuhdan lähiö, jonka rakennuskanta valmistui suurimmalta osin vuosien 1974–1979 aikana. 1970-luvun rakennuskanta koostui lähinnä elementtikerrostaloista, mutta Kaakkolammelle rakennettiin myös pientaloja.

Vuonna 1971 Kangasvuoressa valmistui koulu, joka järjesti opetusta 1-2 luokille. Vuonna 1975 Huhtasuon kaupunginosaan valmistui ala-aste. 1980-luvulla suuralueella toiminnassa olivat Huhtasuon, Kangasvuoren ja Pupuhuhdan ala-asteet sekä Huhtaharjun ylä-aste ja Huhtarinteen erityiskoulu. Myös päiväkotitoimintaa otettiin käyttöön muun muassa Pupuhuhdassa ja Kangasvuoren koulun tiloissa.

Suomen ensimmäinen Prisma -marketti avattiin Kangasvuoreen kuuluvalle Seppälän alueelle vuonna 1972. Huhtasuon kaupunginosan ensimmäinen liikekeskus avattiin Kangaslammelle vuonna 1973. Vuonna 1979 valmistui Huhtakeskuksen ostoskeskus, joka suunniteltiin sitä ympäröivien asumalähiöiden palvelukeskukseksi. Huhtakeskuksen pienalueella sijaitseva Huhtasuon kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1986. Huhtakeskuksen ostoskeskuksen laajennusosa valmistui vuonna 1988.

Täydennysrakentamista ja aluekehityshankkeita (1990-luku–2010-luku) 
Huhtasuon suuralueelle oli kehittynyt negatiivinen maine ja alueella oli paljon työttömyyttä, joten vuonna 1997 järjestettiin Huhtasuo 2000 -hanke, jolla aluetta pyrittiin kehittämään. Vastaavanlainen hanke oli toteutettu Huhtasuolla jo aiemminkin.

1990-luvulla Huhtasuolle alettiin rakentaa huomattavasti enemmän rivi- ja pientalovaltaista rakennuskantaa. Kehittyi uusia asuinalueita, kuten Kangasvuoreen kuuluva Rasinrinne. 2000-luvulla aloitettiin kaavoittaa Pysäkkivuoren asuinaluetta, joka liitettiin Huhtasuon kaupunginosaan vuonna 2009.

Vuonna 2002 Kangasvuoren ostoskeskus tuhoutui tulipalossa. Tutkinnanjohtajan mukaan tulipalo sytytettiin tahallisesti.

Vuosien 2013–2015 aikana Huhtasuolla toteutettiin Hyvinvointia Huhtasuolle -hanke, jolla pyrittiin kehittämään alueen asukkaiden hyvinvointia. Hankkeen kanssa yhteistyössä Huhtasuolla järjestettiin myös lähiliikunnan palveluketjun kehittämishanke vuosina 2013–2016.
Huhtasuon ala-aste ja päiväkoti, Huhtaharjun koulu ja Huhtarinteen erityiskoulu purettiin 2010-luvulla. Vuonna 2015 otettiin käyttöön Huhtasuon yhtenäiskoulu. Kangasvuoressa toimi päiväkoti, joka purettiin vuonna 2017. Sen tilalle rakennettiin päiväkotikoulu, joka otettiin käyttöön vuonna 2019.

Syksyllä 2015 turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus aloitti toimintansa Kangasvuoren sairaalan tiloissa. Keskus suljettiin seuraavan vuoden marraskuussa turvapaikanhakijatilanteen vakiintumisen vuoksi.

Tilastotietoa

Vuodet 2015–2016 
Huhtasuon asuntokannasta kerrostalohuoneistojen osuus oli 86% vuonna 2016. 1–2 huoneen asuntojen osuus oli 60,4%. Asuntokannasta vuokra-huoneistoja oli 54%. Vuosien 2010–2016 aikana valmistuneita asuinrakennuksia oli 696 kappaletta.

Huhtasuon työvoimaosuus oli 60,7% vuonna 2015. Työllisyysaste oli 51,1%, ja työttömyysaste oli 28,4%, joka oli koko kaupungin korkein.

Huhtasuon väestöstä 16–64-vuotiaita oli 64,8% vuonna 2016. Vieraskielisiä oli 14,3%. Korkea-asteen tutkinnon suorittaneita oli 20,1%.

Vuonna 2016 Huhtasuon väestön perheistä lapsiperheitä oli 47,8%. Yksinhuoltajaperheiden osuus oli 14,2%. Lapsettomien pariskuntien osuus oli 51,4%. Asuntokunnista yksinasuvia oli 52,9%.

Tunnettuja Huhtasuon suuralueella asuneita 
 Matti Nykänen, mäkihyppääjä; varttui Kangasvuoressa ja Kangaslammella
Ari-Pekka Siekkinen, jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja; kotoisin Kangasvuoresta
Raimo Summanen, jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja; asui varttuessaan Huhtasuonkadulla Kangasvuoren kaupunginosassa
Tarmo Uusivirta, nyrkkeilijä; asui Kangaslammella

Kuvia

Lähteet