Fidesz

Fidesz – Unkarin kansalaisliitto (), lyhyemmin Fidesz, on unkarilainen keskusta-oikeistolainen puolue. Puolueen puheenjohtajana on vuodesta 2003 lähtien toiminut Viktor Orbán. Fideszillä on enemmistö Unkarin parlamentissa yhdessä KDNP:n kanssa ja puolueella on 11 edustajaa Euroopan parlamentissa.

Fidesz perustettiin vuonna 1988 kommunisminvastaisena puolueena, joka puolusti markkinataloutta ja Euroopan yhdentymistä. Aluksi puolueen jäsenyys oli rajattu ainoastaan alle 35-vuotiaille, mutta rajoitus poistettiin vuonna 1993. Vuonna 1995 puolue lisäsi nimeensä liitteen Kansanpuolue joka lyhennetiin vuonna 2003 nykyiseen muotoonsa. 

Fidesz kertoo ajavansa kristillisdemokraattista politiikkaa. Puolueen ohjelman prioriteetteja ovat vapaus, demokratia, työyhteiskunta sekä perheiden tukeminen ja puolustaminen. Puolueohjelmassaan puolue tukee suvereeneihin kansallisvaltioihin perustuvaa eurooppalaista yhteistyötä.

Fidesz oli vuoteen 2019 asti Euroopan kansanpuolueen täysivaltainen jäsen. EPP keskeytti puolueen jäsenyyden oikeusvaltioon liittyvien lisääntyneiden huolien, puolueen harjoittaman Brysselin vastaisen retoriikan ja EPP:n puoluejohtoa vastaan esitetyn kritiikin vuoksi. Vuonna 2021 Fidesz ilmoitti vetäytyvänsä puolueen europarlamenttiryhmän toiminnasta.

Historia

Nuorten Demokraattien liitto (1988–1995) 
Puolue perustettiin antikommunistisena joka puolusti markkinataloutta ja Euroopan yhdentymistä. Puolue perustettiin vuonna 1988 nimellä Fidesz, jolloin se oli lyhenne sanoista Fiatal Demokraták Szövetsége, Nuorten demokraattien liitto. Tuolloin puolueen jäsenet olivat lähinnä opiskelijoita, jotka tapasivat kommunistipuolueen pelossa pienissä ryhmissä. Jäsenyydelle oli 35 vuoden yläikäraja, joka poistettiin 1993. Vuonna 1989 Orbán piti puheen, jossa hän vaati vapaita vaaleja ja Neuvostoliiton miehitysjoukkojen vetäytymistä Unkarin alueelta. Fidesz sai vuonna 1989 Thorolf Rafton mukaan nimetyn säätiön ihmisoikeuspalkinnon.

Vuosina 1990 ja 1994 Fidesz vakiinnutti asemansa puolueena.Vuonna 1990 Fidesz sai ensimmäistä kertaa huomattavaa menestystä. Fideszin koalitio voitti pormestarin paikan useissa kaupungeissa ja saman vuoden parlamenttivaaleissa puolue sai 22 paikkaa. Vuosina 1990 ja 1994 Fidesz vakiinnutti asemansa puolueena.

Fidesz – Unkarin kansalaispuolue (1995–2003) 
Vuonna 1995 nimeen lisättiin Magyar Polgári Párt. Vuonna 1997 hajonneen kristillisdemokraattisen ryhmän jäsenet liittyivät Fidesziin ja yhteisryhmä muodosti parlamentin suurimman blokin. Vuoden 1998 vaaleissa Fideszistä tuli parlamentin suurin puolue ja koalitiohallitus muodosti suurimman ryhmän 148 paikalla. Fideszistä tuli hallituksen suurin puolue ja sen johtajasta Viktor Orbánista pääministeri.

Fideszin koalitioon kuuluivat vuosina 1998–2002 myös pienviljelijäpuolueen () kanssa. Orbanin hallitus priorisoi asunto- ja talouspolitiikkaa sekä transatlanttista yhteistyötä. Orbánin ensimmäisen hallituksen aikana unkari liittyi Natoon (1999) ja neuvotteli Unkarin liittymisestä Euroopan unionissa. Orbánin hallitus jatkoi säästöohjelmaa, leikkasi veroja ja sosiaalivakuutusmaksuja. Puolue syrjäytettiin hallituksesta vuoden 2002 vaalien jälkeen. Hallitus joutui osallisiksi useisiin korruptiotapauksiin.

Vuoden 1994 vaalien jälkeen Fidesz muutti suuntaansa liberaalista konservatiiviseksi. Puolueen linjamuutoksen myötä liberaalit erosivat puolueesta ja osa heistä liittyi Vapaiden demokraattien liittoon (SZDSZ), joka myöhemmin muodosti hallituksen sosialistien kanssa. Fideszin mukaan entinen kommunistinen puolue palasi valtaan 2002 SZDSZ:n kautta.

Fidesz – Unkarin kansalaisliitto (2003–) 

Vuoden 2002 vaaleissa Fidesz hävisi niukasti sosialistipuolueelle ja menetti edelleen asemiaan lokakuun kunnallisvaaleissa. Nimi muutettiin keväällä 2003 nykyiseksi.

Fidesz ja Kristillisdemokraattinen kansanpuolue (KDNP) liittoutuivat vuoden 2006 vaaleihin, mutta hävisivät niukasti sosialistien ja liberaalien liitolle.

Kun syyskuussa 2006 tuli ilmi ääninauha, jossa pääministeri Ferenc Gyurcsány tunnusti valehdelleensa ennen vaaleja, Fidesz järjesti joukkomielenosoituksia, jotka yltyivät väkivaltaisiksi, mistä hallitus syytti sitä. Fidesz kampanjoi pääministerin valehteluun viitaten 1. lokakuuta 2006 järjestetyissä kunnallisvaaleissa, jotka se voitti selvästi.

2008- 
Vuoden 2008 talousromahduksen ja kahdeksan vuoden sosialistihallinnon jälkeen Fideszin kannatus hyötyi Unkarin jatkuvista taloudellisista ongelmista. Puolue nousi takaisin valtaan huhtikuussa 2010 pidetyissä parlamenttivaaleissa ja voitti yli kaksi kolmasosaa paikoista. Fidesz kampanjoi yhdessä Kristillisdemokraattisen kansanpuolueen kanssa ja ovat toistaneet menestyksen uudelleen sekä 2014 että 2018. 

Vuoden 2010 vaaleissaa Fidesz sai ensimmäisellä kierroksella 52,7 prosenttia äänistä. Vaalikampanjassa Fidesz torjui kaiken yhteistyön Jobbikin kanssa. Toisella kierroksella Fidesz sai lähes 68 prosenttia äänistä. Puolue kampanjoi lupauksilla luoda työpaikkoja, verojen alentamisella sekä byrokratian vähentämisellä. Kahden kolmasosan enemmistön antoi puolueelle mahdollisuuden muuttaa perustuslakia.

Vuonna 2010 Unkari otti käyttöön medialain, jonka mukaan tarkoitusta varten perustettu medianeuvosto valvoo olennaisia tiedousvälineitä: uutistoimistoa, radiota ja televisiokanavia. Pääministeri Orbán valitsi medianeuvoston yhdeksäksi vuodeksi. Toisaalta uusi medialaki paransi lähdesuojaa. Vuonna 2011 Fidesz muutti perustuslakia niin, että 45 prosenttia äänistä tuotti kahden kolmasosan enemmistön parlamenttiin. Vuoden 2014 vaaleissa puolue sai uuden vaalitavan mukaisen perustuslaillisen enemmistön, mutta olisi ollut suurin puolue vanhallakin vaalitavalla.

Vuoden 2015 Euroopan pakolaiskriisin yhteydessä Viktor Orbán sanoi Unkarin vetävän pakolaispolitiikassa omaa linjaansa. Vuonna 2016 Unkarin Helsinki-komitean juristi Julia Ivan arvioi, että Unkarista oli tuolloin käytännössä mahdotonta saada turvapaikkaa. Orbanin hallinto rakensi 175 kilometrin mittaisen aidan Serbian rajalle ja uusia aitoja Kroatian ja Romanian väliselle rajalle. Unkarin tiukkaa politiikkaa yhtyivät kannattamaan myös Slovakia, Puola ja Slovenia. Maahanmuuttokriisin yhteydessä 76 prosenttia unkarilaisista vastusti etenkin muslimipakolaisia ja 39 prosenttia kaikkea pakolaisuutta. Fidesz kampanjoi sisäpoliittisesti pakolaisia vastaan, jossa annettiin ymmärtää ettei pakolaisten kannata tulla Unkariin viemään unkarilaisten työpaikkoja.

Vuoden 2018 parlamenttivaaleissa Fidesz voitti jälleen vaalit. Fidesz muodosti koalition yhdessä kristillisdemokraattien kanssa. Vaalien hallitseva teema oli maahanmuutto, jota Orbán piti perustavanlaatuisena uhkana nykymuotoiselle Euroopalle. Vuoden 2019 kuntavaaleissa Fidesz voitti selvästi, mutta myös menetti kannatustaan. Opposition äänisaalis kasvoi, koska se yhdistyi ja syytti valtapuolue Fidesziä korruptiosta..

Politiikka

Perhepolitiikka 
Fidesz ja KDNP ovat pyrkineet perhepolitiikallaan kasvattamaan Unkarin väkilukua ja puolueet ovat suosineet politiikallaan monilapsisia perheitä. Väkiluvun kasvattamispyrkimysten taustalla on Unkarin väkiluvun supistuminen, alentunut syntyvyys sekä työvoimapula. Fideszin–KDNP:n politiikan seurauksena Unkarissa on myönnetty 30 000 euron suuruisia lainoja, joiden takaisinmaksuosuus pienenee lapsi lapselta. Lainaa ei tarvitse maksaa takaisin kolmannen lapsen jälkeen. Monilapsisia perheitä on tuettu tilavamman auton hankinnassa ja vanhempainvapaata annetaan kolme vuotta. Neljä lasta synnyttäneiden tai kasvattaneiden äitien ei pidä maksaa tuloveroa. Perhepolitiikkaa on pidetty arvokonservatiivisena.

Asuminen 
Asumisen tukeminen perustuu erityisesti perheiden houkutteluun. Fideszin johdolla kaupungit ovat muun muassa tarjonneet asuntoja kahdeksi vuodeksi ilman vuokranmaksua remontoidussa talossa ja saman aikaisesti on panostettu päiväkoteihin. Politiikka on pienentänyt kynnystä asua kasvukeskusten ulkopuolella ilman suuria sijoituksia.

Maahanmuutto 
Orbánin johtaman Fideszin pääteesejä on ollut maahanmuuton kiivas vastustaminen. Orbán on linjannut itsensä kristityn Euroopan puolustajaksi maahanmuuttoa vastaan. Maahanmuuttovastaisuuteen on vaikuttanut se, että vuonna 2015 Unkarin oli satojentuhansien turvapaikanhakijoiden kauttakulkumaa. Orbán on pitänyt maahanmuuttoa perustavanlaatuisena uhkana Euroopalle. 2020-luvulla maahanmuuttoa on pidetty vähemmän esillä.

Talouspolitiikka 
Talouspoliittisesti Fidesz on pitänyt vasemmistolaisempaa tai populistisempaa linjaa kuin sosialistipuolue MSZP, ja kaatoi vuonna 2008 kansanäänestyksellä hallituksen esityksen terveyskeskus- ja yliopistojen lukukausimaksuista. Puolueen johtaja Viktor Orbán on retoriikassaan asettanut valtiososialismin ajan ja uusliberalismin samaan ryhmään, koska pitää vanhaa MSZMP:ta ja nykyistä sosialistipuoluetta MSZP:ta samana ja samojen henkilöiden muodostamana.

EU-kriittisyys 
Puolue on käyttänyt selkeästi Brysselin vastaista retoriikkaa. Orban on ollut EU:n kanssa vastakkain muun muassa maahanmuuttokantojensa takia. Vuonna 2018 maan tilaa käsittelevässä puheessa Orbán varoitti unkarilaisia Euroopasta, jonka muslimit ovat valloittaneet.

Kannattajakunta 
Politicon mukaan länsimainen liberalismi ei ole lunastanut Unkarissa lupauksia. Puolue tukeutuu konservatiivisen nationalismin mukaiseen retoriikkaan, joka on asetettu vastakohdaksi entiselle kommunistihallinnolle. Toisaalta Fideszin paternalismi, kovat otteet ja ulkoisten vihollisten esilläpito muistuttavat kommunistiajoista. Fidesz on myös pyrkinyt kannatuksen ostamiseen lupaamalla elintason materiaalista kohoamista, juuri samalla tavalla kuin kommunistihallinto aikaisemmin. Unkarin alempi keskiluokka kannattaa isähahmon kaltaista johtajaa, materiaalista turvallisuutta sekä riskin ja kilpailun vähentämistä. Fidesz on maininnut "työntekoon perustuvasta yhteiskunnasta" ja kansallisesta omistuksesta. Puolueen esilläpitämiä ulkoisia vihollisia ovat Euroopan unioni, Bryssel ja Yhdistyneet kansakunnat – toisin sanoen länsi ja rahanvaltaa edustavat, vaara lähestyy lännestä kuten kommunistiaikana.

Vaalimenestys 

1 Yhteislista Unkarin demokraattisen foorumin (MDF) kanssa.2 Yhteislista Kristillisdemokraattisen kansanpuolueen (KDNP) kanssa.

Merkittäviä poliitikkoja

Puheenjohtajat 
 Yhteinen johtajuus (1988–1993)
 Viktor Orbán (1993–2000)
 László Kövér (2000–2001)
 Zoltán Pokorni (2001–2002)
 János Áder (2002–2003)
 Viktor Orbán (2003→)

Parlamentin puhemiehet 
 János Áder 1998–2002
 Pál Schmitt 2010
 László Kövér 2010–

Presidentit 
 Pál Schmitt 2010–2012
 János Áder 2012–2022
 Katalin Novák 2022–

Arvostelu 

Fideszin johtama hallitus on ollut 2010-luvulla useiden eurooppalaismedioiden ja poliitikkojen kritiikin kohteena. Fidesziä on moitittu mm. oikeusvaltioperiaatteesta. Fideszin mukaan kritiikissä on ollut kyse liberalismin vastakkainasettelusta, joka perustuu kritisoijien tyytymättömyyteen maan maahanmuutto- ja perhepoliittisiin linjauksiin.

Polittinen linja 
Vasemmistoliiton äänenkannattajan Kansan Uutisten mukaan Fidesz on oikeistopopulistisella retoriikallaan ollut osasyyllinen Jobbikin kannatuksen nousuun. Hänen mukaansa Fidesz on nostanut odotukset korkealle ja että monet ovat joutuneet pettymään.
Oppositio on kritisoinut Fideszia korruptiosta, eriarvoistumisen kasvusta ja köyhien määrän lisääntymisestä, vaikka maan talous on kasvanut. Opposition mukaan maahanmuuttoretoriikalla on pyritty kääntäämään katse pois maan sisäisistä ongelmista. Oppositio on kutsunut puolueen johtajaa nimellä "Viktaattori"

Vuonna 2015 Orbania kritisoitiin oman maahanmuuttopolitiikan vetämisestä ja kehotettiin palaamaan yhteiseen EU-ruotuun.

Mielenosoitukset 
Fideszin johtaman hallituksen työnlainsäädäntö sai tuhannet ihmiset osoittamaan mieltään loppuvuodesta 2018. Oppositio ja ammattiliitot ovat kutsuneet työlakia orjalaiksi. Aluksi kritiikki kohdistui lähinnä työaikalakiin, mutta se laajeni tyytymättömyyden ilmaisuksi ylipäätään hallitusta kohtaan. Mielenosoitusten tunnetuimmaksi symboliksi nousi O1G-meemi.

EU-kritiikki 
Fidesz ja Orbán ovat käyttäneet retoriikassan selkeitä viholliskuvia, joista suurin on Bryssel. Heino Nyyssösen mukaan Orbánin Unkari ei ole kuitenkaan missään vaiheessa halunnut erota EU:sta, sillä maa on ollut unionin suurimpia nettosaajia.

Erovaatimukset 
Osa EPP:n puolueista on vaatinut Fideszin eroa. Ainakin Suomen Kokoomus ja sen pohjoismaiset ja balttilaiset veljespuolueet vaativat Fideszin erottamista EPP:stä. Erottamiselle ei kuitenkaan ole löytynyt enemmistön tukea jäsenpuolueista. Vuonna 2019 Euroopan kansanpuolue keskeytti puolueen jäsenyyden oikeusvaltioon liittyvien lisääntyneiden huolien, puolueen harjoittaman Brysselin vastaisen retoriikan ja EPP:n puoluejohtoa vastaan esitetyn kritiikin vuoksi.

Varojenkäyttö 
EU:n petostentorjuntaviraston keväällä 2016 julkaistu raportti toteaa Unkarin olevan EU-tukien väärinkäytöksissä EU-maiden kärkikolmikossa. Transparency Internationalin asiantuntijan mukaan korruptio on Unkarissa keskittyneempää kuin koskaan kommunismin kaatumisen jälkeen, ja että maassa voi menestyä ainoastaan olemalla lähellä hallitusta ja Fidesz-puoluetta. 

Der Spiegelin toimittaja Jan Puhlin mukaan Viktor Orbánin politiikalla päätetään, kuka rikastuu Unkarissa. Lehden mukaan joukko monikansallisia yrityksiä on valmis turvaamaan Orbánin valtaa. Fideszistä on esitetty useita korruptiotapauksia ja spekuloitu mahdollisissa korruptoituneilla suhteilla. Monien hallituksen jäsenten on epäilty olevan läheisesti sidoksissa suuriin yrityksiin ja että monet julkiset tarjouskilpailut ovat näytösluonteisia. Korruptiota tutkiva Budapest-järjestön mukaan tarjouskilpailut suosivat heitä, joilla on hyvät suhteet vallanpitäjiin.

Poliittiset virkanimitykset 
Fidesziä on syytetty useista poliittisista virkanimityksistä. Toimittaja Jan Puhlin esittämän kritiikin mukaan Orbán on edistänyt kannattajiensa päätymistä avaintehtäviin hallinnossa, turvallisuuskoneistossa, tiedotusvälineissä yrityksissä ja tuomioistuimissa.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla

 Fidesz 

Euroopan kansanpuolueen jäsenpuolueet
Unkarilaiset puolueet
Konservatiiviset puolueet