Krestyn vankila

Krestyn tutkintavankila n:o 1 (, ”ristit”) on vankila Pietarissa. Viisikerroksinen vankilarakennus on valmistunut 1860-luvulla.

Historia 

Vankila rakennettiin vuosina 1884–1892 arkkitehti A. Tomishkon piirustusten mukaan. Vankilaa ympäröivän neljä kilometriä pitkän muurin sisälle muurattiin punatiilestä kaksi ristin muotoista, viisikerroksista sellirakennusta, joihin tuli yhteensä 960 selliä. Vankila oli rakennushetkellään tarkoitettu yhteensä 1 150 vangille. Muurien sisään rakennettiin myös kaikki tarvittavat huoltorakennukset, kuten sairaala, eräänlainen tehdas, keittiö ja muita pienempiä rakennuksia. Ylimpään kerrokseen rakennettiin viisikupolinen Pyhän Aleksanteri Nevskin kirkko.

Aikojen saatossa vankilassa on pidetty erilaisia rikollisia ja erityisesti Venäjän vuoden 1905 vallankumouksen jälkeen myös poliittisia vankeja. Suomalaisia vankilassa istui muun muassa sortokausien aikana, kun sinne vangittiin vuoden 1912 yhdenvertaisuuslakia vastustaneita virkamiehiä ja muutamaa vuotta myöhemmin nk. kalterijääkärit. Helmikuun vallankumouksen aikana vuonna 1917 kaikki Krestyssä sillä hetkellä olleet vangit vapautettiin. Marraskuussa 1918 Krestyn vankilan kirkko suljettiin ja sen kupoleiden päällä olleet ristit poistettiin. Kirkkoa alettiin käyttää kerhotilana.

Stalinin vainojen aikana 1937–1938 Krestyn vankilassa istui useita vastavallankumouksellisesta toiminnasta syytettyjä henkilöitä, muun muassa runoilija Nikolai Zabolotski sekä Anna Ahmatovan poika, historiantutkija Lev Gumiljov. Kolmen neliömetrin vankiselleissä istui jopa 15–17 vankia.

Leningradin piirityksen aikana 1941–1944 Krestyn vankilassa koettiin suurta kurjuutta ja suuri osa vangeista ja osa työntekijöistä kuoli nälkään. Helmikuussa 1942 vankilan psykiatrisella osastolla kuoli elokuussa 1941 vangittu kirjailija Daniil Harms.

Koska sotien jälkeen valtiolta oli vaikea saada tarpeeksi rahoitusta vankilan ylläpitoon, vuonna 1958 vankilan johtaja Orlovski päätti perustaa Krestyn vankilaan kartonkitehtaan. Tehtaan perustaminen auttoi myös vankien työllistämisessä. Vuonna 1964 Krestyn vankilasta tuli ”Tutkintavankila nro 1”.

Nykypäivä 

Vuoteen 1983 Krestyn vankilassa istui myös naisia ja lapsia, mutta nykyään siellä pidetään vain täysi-ikäisiä tutkintavankeja. Vankeja on lähes 4 000 eli huomattavasti enemmän, kuin rakennusvaiheessa suunniteltiin. 1990-luvun puolivälissä vankeja oli jopa 12 500. Kahdeksan neliömetrin selleihin, jotka oli tarkoitettu kuudelle hengelle, saatettiin majoittaa jopa 20 vankia, joten nukkuminenkin tehtiin vuoroissa.

Vuodesta 1993 vankilan yhteydessä on toiminut museo, jonka vierailun yhteydessä on mahdollista tutustua myös vankilan kirkkoon ja yhteen selleistä. Vuonna 2004 vankilan kirkko kunnostettiin ja kupoleiden päälle palautettiin ristit.

Vuonna 2006 tehtiin päätös tutkintavankilan siirrosta eri paikkaan. Vankilan olisi tarkoitus olla siirretty vuonna 2013, mutta se on yhä käytössä. Tarkoituksena on saavuttaa eurooppalaiset säädökset vankien kohtelussa ja uudessa vankilassa jokaiselle vangille olisi tilaa seitsemän neliömetriä. On esitetty arvailuja, että nykyisestä vankilasta tehtäisiin esimerkiksi hotelli, mutta lain mukaan tämä on ainakin tällä hetkellä mahdotonta, sillä Krestyn vankilarakennus kuuluu Venäjän valtion suojeltuihin arkkitehtuurikohteisiin.

Krestyssä olleita suomalaisia
Krestyssä vangittuna olleita suomalaisia. Viipurin maistraatin jäseniä ja 23 Viipurin hovioikeuden virkamiestä joutui vankeuteen yhdenvertaisuuslain vastustamisesta. Luettelossa henkilön virka vankeushetkellä.
 Akseli Andersson, Viipurin hovioikeuden asessori, Krestyssä 1913
 Hugo Backmansson, sotilas, taiteilija, panttivankina Krestyssä 1918
 Torsten Boisman, Viipurin hovioikeuden notaari, vankina Krestyssä 1913–1914
 Ernst von Born, Krestyssä 1915
 August Wilhelm Brunou, hovioikeudenneuvos Viipurissa, Krestyssä 1912–1913
 Egid Elfvengren, hovioikeudenneuvos Viipurissa, Krestyssä 1913
 Arthur William Forsman, hovioikeudenneuvos Viipurissa, Krestyssä 1917
 Emil Forsström, Viipurin hovioikeuden asessori, Krestyssä 1917
 Uno Gadd, hovioikeudenneuvos Viipurissa, Krestyssä 1915
 Arvid Reinhold Lilius, Viipurin hovioikeuden asessori, Krestyssä 1913
 Hjalmar Neovius, hovioikeuden notaari Viipurissa, Krestyssä 1913–1914
 John Nordgren, hovioikeudenneuvos Viipurissa, 1913
 Gösta Nordgren, henkikirjoittaja, Krestyssä 1917
 Karl Nylenius, Viipurin hovioikeuden apujäsen, Krestyssä 1913
 Uuno Kleofas Filip Ronimus, oikeusneuvosmies Viipurissa
 Gustaf Wilhelm Sandbäck, Viipurin kaupunginviskaali, Krestyssä 1914
 Karl Elis Saxén, hovioikeudennotaari Viipurissa, Krestyssä 1913–1914
 Johan Fredrik Selin, hovioikeuden notaari Viipurissa, Krestyssä 1913–1914
 Karl Harald Söderhjelm, hovioikeuden viskaali Viipurissa, Krestyssä 1913–1914
 Aleksander Henrik Söderman, Uudenkaupungin pormestari, Krestyssä 1913
 Valpas Toivo Vuorinen, asianajaja
 Kalle Pekka Zimmermann, Viipurin kunnallispormestari, Krestyssä 1915
 Otto Åkesson, Viipurin hovioikeuden apujäsen, Krestyssä 1913–1914
 Werner Waldemar Öhrbom, oikeusneuvosmies Viipurissa, Krestyssä 1914

Lähteet

Aiheesta muualla 

 www.kresty.ru - Vankilan sivut
 http://www.kaapeli.fi/svs/sputnik/kertomus/pikkujoulu.htm - Sputnikin matkaraportti Pietarista 18.–20.11.2005

Pietarin rakennukset ja rakennelmat
Venäjän vankilat