joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Pauli Pohjola

Pauli Aukusti Pohjola (alkuaan Grönlund; 14. marraskuuta 1890 Tampere – 16. marraskuuta 1947) oli suomalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi ensirakastajana sekä puhe- että laulunäytelmissä. Pohjola menestyi myös yleisurheilijana.

Näyttelijänura

Pohjolan vanhemmat olivat värimestari Paul August Pohjola (alkuaan Grönlund) ja Ziffra Maria Djerf. Käytyään Tampereen Reaalilyseon hän suoritti opintoja Tampereen Teknillisen Opiston värjäysosastolla, jonka jälkeen hän työskenteli värimestarina. Teatteri veti kuitenkin puoleensa, ja Ojala aloitti näyttelijänä Tampereen Työväen Teatterissa, johon hänellä oli kiinnitys vuodesta 1911 vuoteen 1917 ja edelleen 1919–1924. Välissä hän työskenteli Turun Työväen Teatterissa (1917–1918), Turun Operetti-teatterissa (syksy 1918) sekä Ida Aalberg-teatterissa (kevät 1919). Vuosina 1924 ja 1925 Pohjola toimi tamperelaisen Raittiusyhdistys Taiston näyttämön johtajana. Näyttelijänuransa jälkeen Pohjola palasi värjäysalalle.

Pauli Pohjola teki näyttämöllä vahvoja luonnetulkintoja. Toisaalta häntä kritisoitiin ääntä rasittavasta liioittelusta. Pohjolan läpimurto oli Fedja Leo Tolstoin näytelmässä Elävä ruumis vuonna 1911. Hänen lukuisiin roolisuorituksiinsa lukeutuivat niin ikään Seitsemän veljeksen Juhani, Nummisuutarien Kristo sekä Pohjalaisten Jussi. Vuonna 1920 Pohjola esiintyi Kössi Ojalan kanssa alkoholin vaikutuksen alaisena näytelmässä Iloinen leski; molemmat saivat vakavan varoituksen. Liiallisen alkoholinkäytön vuoksi hän osoittautui vähitellen entistä epäluotettavammaksi työntekijäksi.

Urheilusaavutuksia

Pohjola harrasti yleisurheilua, ja piti aikanaan hallussaan Suomen ennätystä kolmiloikassa. Hänen seuransa oli Tampereen Pyrintö. Ensimmäisissä yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailuissa elokuussa 1907 alle seitsentoistavuotias Pohjola vei pronssimitalin korkeushypyssä yhteistuloksella 305. Samana vuonna hän teki kolmiloikassa tuloksen 13,10 metriä kotikentällään Tampereella. Vuonna 1910 Pohjola ylitti toisena suomalaisena 180 senttimetrin rajan korkeushypyssä. Kalevan kisoissa 15. ja 16. heinäkuuta 1911 Pohjola voitti korkeushypyn mestaruuden. Hänen voittotuloksensa oli 172.

Lähteet

Kirjallisuus
 Kotimaisia näyttämötaiteilijoita sanoin ja kuvin. Kustannusliike Opas, Viipuri 1930
 Rajala, Panu: Taiteesta ja taistelusta: Tampereen Työväen Teatteri 1901–1918. Tampereen Työväen Teatteri Oy 1991. ISBN 951-30-9850-8
 Rajala, Panu: Titaanien teatteri: Tampereen Työväen Teatteri 1918–1964. Tampereen Työväen Teatteri Oy 1995. ISBN 952-90-6677-5
 Hannus, Matti: Kultaiset kentät: Suomen yleisurheilun vuosisata. WSOY 1999. ISBN 951-0-23703-5

Viitteet

 

Suomalaiset teatterinäyttelijät
Suomalaiset korkeushyppääjät
Suomalaiset kolmiloikkaajat
Vuonna 1890 syntyneet
Vuonna 1947 kuolleet
Pinja (yritys)

Pinja (Pinja Group Oy) on suomalainen vuonna 1990 perustettu ohjelmistoyhtiö. Pinjalla työskentelee noin 500 henkeä ja sen liikevaihto oli 42,7 miljoonaa euroa vuonna 2021. 
Pinjalla on toimipisteet Espoossa, Tampereella, Jyväskylässä, Kuopiossa, Lahdessa, Mikkelissä ja Oulussa.

Toimialat ja palvelut
Pinja on erikoistunut teollisuuden SaaS-ratkaisuihin, ohjelmistokehitykseen, BI-palveluihin, pilvipalveluihin, integraatioihin, IT-palveluihin sekä näihin liittyviin tuki- ja ylläpitopalveluihin.

Historia 
Yritys otti käyttöön Pinja-nimen 2020. Pinja uutisoi 17.5.2021 Pinja Industry Oy:n ja Kiinan maayhtiön myynnistä AFRY:lle, jolle siirtyivät teollisuuden suunnittelupalvelut, automaatioliiketoiminta, konenäköratkaisut ja tuotannon testausjärjestelmäratkaisut.

Asiakkaat 
Pinjalla on asiakkaita yli 30 maassa. Asiakaskunta koostuu kansainvälisesti toimivista valmistavan teollisuuden, metsäteollisuuden, bioenergiatoimialan ja kiertotalouden asiakkaista. Suomessa sillä on lisäksi digitaalisen yhteiskunnan asiakkaita, jotka toimivat niin julkishallinnon, kaupan ja palveluiden kuin hyvinvoinnin ja terveysteknologian toimialoilla. Pinjan pitkäaikaisia asiakkaita ovat mm. Olvi, Metsä Group, Fortum, UPM, Stora Enso, Wärtsilä, Valtra, Cargotec, Evondos, HUS ja Kuntien Tiera.

Lähteet 
Pinja myy teollisuuden suunnittelupalveluihin erikoistuneen Pinja Industry Oy:n AFRYlle 17.5.2021. Pinja. Viitattu 1.6.2021.

Lähteet 

Suomalaiset ohjelmistoyritykset
Suunnittelu- ja konsultointitoimistot
Jyväskyläläiset yritykset
Erymneos

Erymneos (100-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hänet tunnetaan lähes pelkästään Athenaioksen maininnasta hänen teoksessaan Deipnosofistai.

Erymneos toimi peripateettisen koulun johdossa Diodoros Tyroslaisen jälkeen eli noin vuonna 110 eaa. Erymneoksen teoksista tai omasta ajattelusta ei tiedetä mitään; hänen aikanaan koulukunta ei kuitenkaan tuonut enää merkittävää lisäpanosta filosofiaan, ja siinä esiintyi taipumusta eklektismiin. Erymneoksen jälkeen koulun johdossa arvelleen toimineen kaksi henkilöä, joiden nimiä ei tiedetä. Seuraavaksi koulun johtajista tunnetaan Andronikos Rhodoslainen noin vuonna 40 eaa.

Lähteet 

Peripateettiset filosofit
Nuori kapinallinen

Nuori kapinallinen (Rebel Without a Cause) on yhdysvaltalainen elokuva, jonka ohjasi Nicholas Ray 1955. Pääosissa esiintyivät James Dean (Jim Stark), Natalie Wood (Judy) ja Sal Mineo (Plato). Alun perin elokuva oli Warnerin B-luokassa ja se oli tarkoitus kuvata mustavalkoisena. Kuvausten jo alettua elokuva päätettiin kuvata technicolor-väreissä. Elokuvan loppuhuipentuma kuvattiin Los Angelesin Griffith Observatoryssa. Elokuvan teemana on sukupolvien välinen kuilu ja nuorison vieraantuminen.

Rooleissa

Vastaanotto ja arviot 
Helena Ylänen pitää elokuvaa visuaalisesti mestarillisena ja tunteisiin vetoavana draamana kolmesta lukiolaisesta. Kunkin nuoren ongelmien taustalla ovat ymmärtämättömät, etäiset ja  valheellisia kulisseja yllä pitävät vanhemmat. James Deanin luoma uudenlainen kuva nuoresta lapsi-miehestä on Yläsen mukaan taannut elokuvalle kestävän aseman nuorisokulttuurissa.

Vuonna 1979 kolmekymmentä suomalaista elokuva-arvostelijaa ja -asiantuntijaa äänesti kaikkien aikojen sadasta merkittävimmästä elokuvasta, ja Nuori kapinallinen oli mukana  heistä kahdentoista listalla.

Nuori kapinallinen valittiin vuonna 1990 Yhdys­valtojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteetti­sesti, historialli­sesti tai kulttuuri­sesti merkittäviä amerikkalais­elokuvia. The New York Timesin kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 
 

Vuoden 1955 yhdysvaltalaiset elokuvat
Yhdysvaltalaiset draamaelokuvat
Yhdysvaltalaiset nuortenelokuvat
Warner Brosin elokuvat
Constanze Manziarly

Constanze Manziarly (s. 14. huhtikuuta 1920 Innsbruck, Itävalta – katosi noin 2. toukokuuta 1945, Berliini) oli itävaltalainen nainen, joka työskenteli Adolf Hitlerin kokkina ja ravitsemusterapeuttina vuodesta 1944 aina diktaattorin kuolemaan asti.

Manziarly syntyi Innsbruckissa kreikkalaiselle isälle ja tirolilaiselle äidille. Hän opiskeli reaalikoulun jälkeen kokiksi/ravitsemusterapeutiksi Haushaltsschulessa Innsbruckissa. Syyskuusta 1943 hän työskenteli professori Zabelin palveluksessa Kurheimissa ja syyskuusta 1944 Hitlerin palveluksessa Wolfsschanzessa ja Adlerhorstissa. Hitlerin siirryttyä Führerbunkeriin Berliiniin Manziarly seurasi mukana, hänellä oli bunkkerissa pieni keittiö, jossa hän valmisti kasvisaterioita Hitlerille.

Manziarly jätti bunkkerin 1. toukokuuta 1945 SS-Brigadeführer Wilhelm Mohnken johtaman ryhmän mukana. Ryhmä lähti kohti pohjoista ja siinä oli mukana myös tohtori Ernst-Günther Schenck ja bunkkerin sihteerit Gerda Christian, Else Krüger ja Traudl Junge. Naiset olivat pukeutuneina Wehrmachtin univormuihin.

Manziarlyn kohtalo on epäselvä. Jan Dalleyn kirjassa Voices from the Bunker - The True Account of Hitler’s Last Days (1989) Traudl Junge kertoo Manziarlyn yrittäneen liittyä neljän naisen ryhmään, jolle annettiin tehtäväksi viedä tilanneselostus Karl Dönitzille. Omaelämäkerrassaan Viimeiseen saakka - Hitlerin sihteerin muistelmat Junge kertoo, että kaksi neuvostoliittolaissotilasta vei Manziarlyn metroasemalle tämän kertoessa, että ”he vain haluavat tarkistaa paperini” - häntä ei kuitenkaan nähty sen jälkeen. Elokuvassa Perikato Manziarly tekee itsemurhan puraisemalla suussaan syanidikapselin.

Manziarly elokuvissa 
Contanze Manziarlya elokuvissa ovat esittäneet seuraavat näyttelijät:

 Phyllida Law vuoden 1973 brittifilmissä Hitler: The Last Ten Days
 Carole Boyd vuoden 1973 televisiotuotannossa The Death of Adolf Hitler
 Bettina Redlich vuoden 2004 saksalaisessa elokuvassa Perikato

Lähteet 

Itävaltalaiset henkilöt
Natsi-Saksan henkilöt
Hakkarin koulu

Hakkarin koulu (vuoteen 1976 Lempäälän ja Vesilahden yläaste, vuoteen 1992 Lempäälän yläaste) on peruskoulu Lempäälässä. Koulu sijaitsee Hakkarissa noin 3 kilometriä Lempäälän keskustasta pohjoiseen. Tampereelle matkaa on 20 kilometriä. Oppilaita on noin 600 vuosiluokilla 7 – 9 ja opettajia 50. Nykyinen koulurakennus on valmistunut 1983. Se edustaa Oulun koulukunnan punatiiliarkkitehtuuria. Rakennus koostuu viidestä solusta. Eri luokka-asteet piti alun perin sijoittaa omiin soluihinsa.Väliaikainen lisärakennus Viipale valmistui vuonna 1988 ja uusin lisärakennus Suikale siirrettiin Lempoisten koulusta Hakkariin vuonna 2014.

Opetus

Hakkarin koulussa voi opiskella kuutta kieltä englantia, ruotsia, saksaa, ranskaa, arabiaa ja venäjää. Urheiluluokka ja englannin luokka, joihin 6. luokan oppilaat voivat osallistua pääsykokeen kautta. Koulun englanninkielen luokat opiskelevat historiaa, biologiaa, matematiikkaa ja maantietoa englanniksi. Englannin luokalla on yleensä koulumatka johonkin englanninkieliseen maahan 9. luokan lopussa. Urheiluluokalla on enemmän liikuntatunteja ja heillä on myös koulumatka 9. luokan lopussa.

Rehtorit
 Tapani Huhta 1983–1993,
 Satu Procopé 1993–1994,
 Heini Mäenpää 1994–2003
 Sanna Oikarinen 2003-

Nettivekkari-lehti
Nettivekkari oli Hakkarin koulun verkkolehti, joka perustettiin vuonna 1983. Nettivekkaria tuotti sähköisen median valinnaiseksi valinneet oppilaat. Vekkari tuli nimestä Hakkari. Nettivekkari-lehti lakkautettiin vuonna 2018 valinnaisaineiden vähenemisen takia.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Hakkarin koulun kotisivut 
 Vekkari-lehti

Lempäälän peruskoulut
Kuulalaakeri

Kuulalaakeri on laakeri, jonka kahden pyörivän pinnan välissä on kuulia. Kuulalaakeri kuuluu vierintälaakereiden ryhmään. Metallikuulat vierivät laakeripintojen välissä ja vierinnästä muodostuva kitka on pääsääntöisesti pienempi kuin liukulaakerin liu'unnassa muodostuva kitka. Kuulalaakeri tulee toimeen liukulaakeria vähemmällä voitelulla.

Kuulalaakerit voivat kantaa kuormaa säteittäissuunnassa sekä akselin suunnassa. Kuulalaakeri on tästä syystä monikäyttöinen laakeri ja yleisesti käytetty. Kottikärryn pyörä on kuulalaakeroitu, samoin polkupyörän pyörät ovat kuulalaakeroidut. Yhteistä näille on verrattain kevyt kuorma, jota kuulat jaksavat kantaa. Raskaampia kuormia varten on rullalaakeri tai kartiolaakeri esimerkiksi auton peräkärryssä pyörän navassa. 

Polkupyörissä on sekä tehdasvalmisteisia kiinteiksi kupiksi puristettuja suljettuja kuulalaakereita, sekä purettavia kuulalaakereita joissa akselille ruuvattavat "nopat" tai kartiot pitävät irtolaakereita vapaasti pyörimässä laakerin sisällä. Yksittäiset kuulat täytyy poimia tai asentaa yksitellen, mutta purettavissa kuulalaakerissa voi olla myös kuularengas, johon irtolaakerit voidaan asettaa. Molempia kuularenkaallisia tai irtokuulilla varustettuja laakereita käytetään. Polkupyörän navassa käytetään yleisesti purettavaa laakeria, jota voi säätää kartiosta sekä lukkomutterista. Näin laakerin välys saadaan halutuksi. Laakerin huoltaminen on helppoa, kun laakerin voi purkaa avaamalla ruuvin akselilla. Tehdaslaakerit eivät ole avattavia yhtä helposti. Ne ovat yksi komponentti ja vaihdetaan yhtenä komponenttina yleensä puristussovitteella prässättynä ja vedetään ulos ulosvetäjällä.

Kuormituksen kasvaessa voi käyttää kuulalaakerin sijasta rullalaakeria.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Laakerit
Muikkuravintola Sampo

Muikkuravintola Sampo on 18. toukokuuta 1931 avattu kuopiolainen muikkuruokiin erikoistunut ravintola, jonka perusti Osuusliike Työkansa. Sampo on palkittu vuonna 1994 muikkuruoistaan Suomen Paras muikkuravintola -palkinnolla . Sampoa pidetään myös Suomen tunnetuimpana muikkuravintolana. 

Savon Sanomien Kapakoita ja kunnon ruokaa – Selviytymisopas kuvaa ravintolaa seuraavasti: Sampo ei hötkyile muotivirtausten perässä. Sisustus on 60-lukua, samoin asiakaskunta. Ravintola perustettiin kieltolain aikaan, ja se toimi aluksi talon yläkerrassa kahvilana. Kieltolain loputtua Sampo sai anniskeluoikeuden viidentenä ravintolana Suomessa. Katutasoon se muutti vuonna 1937, ja silloisia määräyksiä pienemmän ulko-oven vuoksi tarvittavan luvan allekirjoitti Urho Kekkonen, silloinen sisäministeri. 

Muikut ovat kuuluneet listalle aina, mutta varsinainen muikkulista tehtiin vuonna 1978, ja sen jälkeen lista on pysynyt yhtä muutosta lukuun ottamatta samana. Asiakaspaikkoja ruokaravintolassa on 79 ja nykyisin ravintolaa hoitaa Restel.

Rakennus
Jugendvaikutteisen liiketalon rakennutti vuonna 1911 kauppias Samuli Niskanen. Talossa ovat toimineet muun muassa elokuvateatteri Pohjantähti ja Osuusliike Kalla.

Pohjantähti
Tiloissa vuosina 1912–1916 toiminut Elokuvateatteri Pohjantähti oli aikanaan Kuopion ”uusimmanaikainen, kodikkain ja hienoin” elokuvateatteri. Esimerkiksi maaliskuussa 1913 teatterissa esitettiin Minna Canthin Sylvi, ”ensimmäinen suomalainen tunnin kestävä taidefilmi, murhenäytelmä 3:ssa osassa”, kuvia tapahtumista ja uutisia. Tausta- ja väliaikamusiikista huolehti salonkiorkesteri.

Lähteet
Viikkosavo, (2006 nr.77 s.9) Hei mampoo, Kaappakavun alapiässä on Sampoo...
Larnemaa, Ritvos, Hedenström: Suomalainen ruokaretki, s. 147–148. Tammi 2001

Viitteet

Aiheesta muualla
Lonely planet, Where to eat 

Ravintolat Kuopiossa
Seikkailumetsä

Seikkailumetsä (, Maple Town Monogatari) on japanilainen piirrossarja, jota tehtiin vuosina 1986–1987 kaikkiaan 52 jaksoa. Jaksoja julkaistiin myös suomeksi jälkiäänitettyinä VHS-kaseteilla. Jälkiäänityksestä vastasi Golden Voice Oy. Koko sarja on julkaistu vain Espanjassa ja Japanissa DVD-kokoelmana.

Sarja kertoo Tiina-nimisen kaniinin seikkailusta Vaahterakaupungissa. Tiinan ystäviä ovat muun muassa Kalle, Minna ja Jonna. Kaupungissa asuu Rosvo-Rontti-niminen roisto, jota poliisi, bulldoggi Otto, yrittää saada kiinni.

Amerikkalainen dubbi "Maple town stories" sisälsi alkuperäiseen japanilaiseen ohjelmaan kuulumattoman "juontajattaren" jokaisen jakson alussa ja lopussa  "Mrs. Maple" (Janice Adams), jossa hän kertoi jakson opetuksen lapsille. Lisäksi joitakin kohtauksia oli leikattu amerikkalaisessa versiossa.

Toei Animation on myös tehnyt Maple Town Monogatarille toisen tuotantokauden "New Maple Town Story - Palm Town Chapter" (
Tämä Amerikassa julkaisematon kausi kertoo Tiinan elämästä Palm Town nimisessä trooppisessa rantakaupungissa, jonne hän lähti tätinsä kanssa, (mahdollisesti opiskelemaan sairaanhoitajaksi, koska Tiinan täti ja hänen aviomies omistavat piskujänis klinikan (Pika Clinic) palm townissa.

Hahmot
Kaniinin perhe: Tiina, Tiinan isä ja äiti, Anne, Liisa ja Ville
Karhu-perhe: Kalle, Kati, Jari, Kille & Matti, Herra Kauko Karhula ja Rouva Kaija Karhula
Kissa-perhe: Herra Paavo Kissala ja Rouva Kerttu Kissala
Kettu-perhe: Minna, Juuso, Herra Hannu Kettunen ja Rouva Katja Kettunen
Koira-perhe: Joni, Sari, Tohtori Koirala ja Rouva Paula Koirala
Orava-perhe: Jonna, Mika, Robert Oravala ja Rouva Pirkko Oravala
Possu-perhe: Jaana, Marja, Herra Ton Ton ja Rouva Ton Ton
Pesukarhuperhe: Minttu, Juho, Herra Marko Pesukarhula, Rouva Päivi Pesukarhula
Hiiri-perhe: Liisukka, Raija & Susanna, Martti, Herra Roope Hiirilä ja Rouva Riitta Hiirilä
Majava-perhe: Teija, Tommi, Herra Antti Majavala ja Rouva Anneli Majavala
Mäyrä-perhe: Julia, Esko, Herra Reijo Mäyrälä ja Rouva Tarja Mäyrälä
Myyrä-perhe: Mikko, Milla, Herra Mauri Myyrälä ja Rouva Maija Myyrälä
Kirby Kissa
Pormestari Leijonamainen
Opettaja Neiti Hirvi
Konstaapeli Otto Bulldoggi
Konstaapeli Otto Bulldogin vaimo
Oskari Saukko
Asemapäällikkö Apina
Tohtori Vuohi
Rosvo-Rontti

Arvioita
Video-oppaassa vuodelta 1994 Markku Salmi pitää VHS-julkaisun animaatioita viehättävästi toteutettuina ja antaa niille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.

Lähteet

  
Animesarjat
1980-luvun anime ja manga
Seikkailuanime ja -manga
Tiernapojat (EP)


Tiernapojat on suomalaisen suomeksi laulavan heavy metal -yhtyeen Timo Rautiainen & Trio Niskalaukauksen vuonna 2002 julkaistu EP-levy. Albumi sisältää ainoastaan kappaleen "Tiernapojat", joka pohjautuu samannimiseen tunnettuun joulutarinaan. Kappaleesta tehtiin myös televisioversio, joka sai ensiesityksensä 24. joulukuuta 2002. EP julkaistiin myös vuonna 2002 ilmestyneen Rajaportti-albumin platinapainoksen bonuslevynä.

Timo Rautiainen esittää tarinan Mänkkiä, Apulanta-yhtyeen vokalisti Toni Wirtanen Murjaanien kuningasta, YUPstä tuttu Jarkko Martikainen Knihtiä ja Ismo Alanko Herodesta.

EP ylsi Suomen virallisen singlelistan ensimmäiselle sijalle, ja se pysyi listalla yhteensä 16 viikkoa.

Kappaleet

Kokoonpano

Rooleissa

Trio Niskalaukaus 
 Jarkko Petosalmi – kitara
 Jari Huttunen – kitara
 Seppo Pohjolainen – rummut
 Nils Ursin – basso, koskettimet

Arvostelut 
 Imperiumi.net:

Lähteet 

Vuoden 2002 EP:t
Timo Rautiainen & Trio Niskalaukauksen albumit
Petäjäveden yläaste

Petäjäveden yläkoulu eli Petäjäveden yläaste on Petäjäveden keskustassa sijaitseva luokka-asteiden 7–9 peruskoulu. Koulua käy noin 160 oppilasta. 

Samassa rakennuksessa koulun kanssa toimii myös Petäjäveden lukio.

Molempien koulujen alkuna oli syyskuussa 1947 toimintansa aloittanut Petäjäveden yhteiskoulu, joka käynnistettiin aluksi kannatusyhdistyksen ylläpitämänä kotikouluna.

Lähteet 

Yläaste
Suomen peruskoulut
Stilijan Petrov

Stilijan Petrov (, s. 5. heinäkuuta 1979 Montana, Bulgaria) on entinen bulgarialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

Petrov aloitti jalkapalloilun kotikuntansa seurassa PFK Montanassa, josta Dimităr Penev houkutteli hänet 18-vuotiaana TsSKA Sofiaan. TsSKA:ssa hän saavutti vuonna 1999 Bulgarian cupin mestaruuden. Myöhemmin samana vuonna hän siirtyi skotlantilaiseen Celticiin, jossa hän seitsemän pelaamansa kauden aikana voitti muun muassa neljä Skotlannin mestaruutta ja pääsi UEFA-cupin finaaliin. Petrov siirtyi entisen Celtic-luotsin Martin O’Neillin tavoin Aston Villaan kesällä 2006.

Bulgarian maajoukkueessa Petrov pelasi vuosina 1998–2012 yhteensä 106 maaottelua. Hän toimi joukkueen kapteenina vuoden 2004 EM-kilpailuissa.

Vuonna 2005 julkaistiin Petrovin omaelämäkerta You Can Call Me Stan (ISBN 1845961218), jonka hän kirjoitti yhdessä Sunday Mailin urheilutoimittajan Mark Guidin kanssa.

30. maaliskuuta 2012 Petrovin uutisoitiin sairastavan leukemiaa. Päivää myöhemmin hän ilmoitti päättävänsä pelaajauransa ja keskittyvänsä vain taisteluun syöpää vastaan.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Stilijan Petrovin esittely Aston Villan sivustolla 

Bulgarialaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1979 syntyneet
Elävät henkilöt
Raimo Roiha

Raimo Juhani Roiha (28. tammikuuta 1936 Parkano – 16. kesäkuuta 1991 Nurmijärvi) oli suomalainen viihdemuusikko, pianisti ja säveltäjä, joka on edelleen yksi Suomen eniten levyttäneistä studiomuusikoista. Hän soitti pianon lisäksi myös urkuja, sähkösoittimia ja harmonikkaa.

Koulutus 
Roiha opiskeli pianonsoittoa Tampereen musiikkiopistossa Rakel Levinin johdolla. Hän valmistui pianonsoiton opettajaksi Sibelius-Akatemiasta.

Elämä ja Ura 
Roiha työskenteli 1950-luvulta alkaen eritoten Helsingissä erilaisissa viihdeorkesterikokoonpanoissa, televisiossa, radiossa, sekä studiomuusikkona. Hänet tunnetaan useista swing-levytyksistä, muun muassa Antti Sarpilan, Harry Aaltosen ja Ritva Oksasen kanssa. Roiha oli uransa aikana mukana 2 704:llä suomalaisella levytyksellä studiomuusikkona, mikä teki hänestä Gramexin tilastojen mukaan kautta aikojen 19. eniten levyttäneen suomalaismuusikon vuonna 2008. Roiha voitti useita sävellyskilpailuja ja hänen tunnetuimpia sävellyksiään ovat muun muassa Jäähyväiset, Tallinnan illat, sekä Samettiruusuja.

Raimo Roiha menehtyi vaikeaan sairauteen Kiljavan sairaalassa Nurmijärvellä 16. kesäkuuta 1991.

Levytyksiä 
 Soitossa on tunnelmaa, Base-beat Oy, 1990 (Soololevy Roihan omaa sävellystuotantoa).

Lähteet 

Suomalaiset jazzpianistit
Suomalaiset säveltäjät
Vuonna 1936 syntyneet
Vuonna 1991 kuolleet
Promatsiini

Promatsiini (kauppanimi Sparine) fentiatsiineihin kuuluva, nykyisin harvoin käytetty ja useissa maissa markkinoilta poistunut tyypillinen antipsykoottinen lääke eli neurolepti.

Käyttö 
Promatsiinia on käytetty skitsofrenian hoidossa, mutta sen ovat suuremmalta osin korvanneet uudemmat antipsykootit, kuten esimerkiksi olantsapiini ja ketiapiini. Promatsiinin ovat korvanneet myös sen johdannaiset levomepromatsiini (Levozin®) ja klooripromatsiini (Klorproman®, Thorazine®) joilla on hyvin samantyyppinen vaikutus kuin promatsiinilla, ne ovat kuitenkin antipsykoottisilta vaikutuksiltaan promatsiinia parempia, esimerkiksi skitsofrenian ja harhojen hoidossa.

Promatsiinia käytetään nykyisin esimerkiksi unilääkkeenä, kuten sen johdannaista levomepromatsiinia, ja esimerkiksi kaksisuuntaista mielialahäiriötä sairastavien maniavaiheiden hoidossa.

Myynti 
Promatsiinia on myyty kauppanimellä Sparine, mutta vähäisen menekin vuoksi kyseisen lääkkeen valmistus on lopetettu. Lääkkeelle on kuitenkin ollut kysyntää, ja nykyisin sitä valmistaa Yliopiston Apteekki ilman tuotemerkkiä nimellä Promazin.hydrochlorid. 50 mg.

Sairaaloissa käytetään myös Prazine 25 mg -tabletteja.

Sivuvaikutukset 
Promatsiinilla on pääosin antikolinergisia sivuvaikutuksia, mutta myös ekstrapyramidaalisia sivuvaikutuksia esiintyy. Promatsiini on myös johdannaistensa tavoin yliannoksina, ja erityisesti alkoholin kanssa, hyvin myrkyllinen lääkeaine.

Lähteet 
 Terveysportti - Promatsiini

Viitteet

Aiheesta muualla 
Edom – PROMAZINE HYDROCHLORIDE Safety Data Sheet (englanniksi)
KEGG: Promazine 
ChemBlink: Promazine 

Tyypilliset antipsykootit
PKV-lääkkeet
Fenotiatsiinit
Martti Metsäketo

Martti Metsäketo (17. joulukuuta 1940 Iitti – 23. syyskuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen muusikko ja laulaja. Hän on yksi eniten levyttäneistä suomalaisista studiomuusikoista.

Ura 
Ensimmäiset keikkansa Metsäketo teki vuonna 1957 opiskellessaan puolustusvoimien soitto-oppilaskoulussa. Tanssimuusikkona hän työskenteli vuodesta 1958 lähtien, tehden yhteistyötä muun muassa Rauno Lehtisen, Antti Hyvärisen, Pentti Lasasen, Kalevi Nyqvistin, Eila Pienimäen, Marion Rungin, Anita Hirvosen, Jari Sillanpään ja Eino Grönin kanssa.

Metsäketo esiintyi televisio- ja radio-orkestereissa 1960-luvulta lähtien. Hän oli multi-instrumentalisti, joka oli mukana levytyksillä laulajana sekä instrumentalistina, soittiminaan muun muassa saksofoni, bassokitara, huilu ja congarummut. Gramexin tilastojen mukaan Metsäketo oli mukana yli 4 000 levytyksellä, mikä tekee hänestä yhden Suomen eniten levyttäneistä studiomuusikoista.

Metsäketo oli mukana myös lauluyhtyeissä Silhuetit, Fantastic Four ja Four Cats, Savonlinnan Oopperakuorossa 1992–1993, sekä Helsingin kaupunginteatterin musikaaleissa Cats ja My Fair Lady.

Yksityiselämä 
Metsäketo oli vuodesta 1967 naimisissa puolisonsa Maija-Liisan kanssa. Heillä on kaksi lasta, Annika (s. 1971) ja Tomi (s. 1974).
Vuonna 2015 Metsäketo kertoi sairastavansa imusolmukesyöpää. Metsäketo on haudattu Malmin hautausmaalle.

Orkesterin jäsenet 
 Martti Metsäketo – laulu, huilu, tenorisaksofoni ja conga-rummut
 Raimo ”El Papa” Korhonen – trumpetti, flyygelitorvi ja perkussiot
 Arto Hyötyläinen – piano, kosketinsoittimet ja laulu
 Harri Luiskari – basso ja laulu
 Tapani Laastola – rummut ja perkussiot

Diskografia 
 Saanko Luvan (2006) -levy
 Taas Tanssitaan (2008) -levy

Tunnustuksia 
 Director musices 2006

Lähteet

Aiheesta muualla 

Martti Metsäkedon muistokirjoitus Helsingin Sanomissa

Suomalaiset laulajat
Suomalaiset muusikot
Vuonna 1940 syntyneet
Vuonna 2015 kuolleet
Arboga

Arboga on samannimisen Arbogan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västmanlandin läänissä ja Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10 330 asukasta.

Arboga oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti virallisesti kaupunki. Kaupunki oli yksi Ruotsin vanhimmista, sillä sen tiedetään olleen olemassa 1200-luvulla. Keskiajalla se oli yksi Ruotsin kuningaskunnan tärkeimmistä kaupungeista, ja siellä pidettiin myös maan ensimmäiset valtiopäivät ().

Kaupungin vaakuna on nykyään Arbogan kunnan vaakunana. Vaakunasta on olemassa myös vanhempi versio ilman tähtiä.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit
Bengtsfors

Bengtsfors on samannimisen Bengtsforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Dalslandin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 080 asukasta.

Bengtsfors oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.

Media
Paikallislehti Dalslänningen ilmestyy kahdesti viikossa.

Väestönkehitys

Ystävyyskunta 
 Puumala, Suomi (Yhteistyö päättynyt)

Lähteet

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kauppalat
Boden

Boden voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

Henkilönnimenä
 Dieter Boden, saksalainen diplomaatti
 Fernand Boden, luxemburgilainen poliitikko
 Jens Boden, saksalainen pikaluistelija
 Johnnie Boden, Boden-vaateliikkeen perustaja
 Josh Boden, kanadalainen ammattilaisjalkapalloilija
 Maggie Boden, brittiläinen tekoälyn tutkija
 Patrik Bodén, ruotsalainen keihäänheittäjä
 Paul Boden, kodittomien puolesta työskentelevä aktivisti
 Peter Boden, brittiläinen haulikkoampuja ja maailmanmestari
 Samuel Boden, englantilainen shakkimestari 
 Scott Boden, englantilainen jalkapalloilija

Maantieteellisenä kohteena
 Boden, kunta Saksassa
 Bodenjärvi, järvi Saksan, Sveitsin ja Itävallan rajalla
 Bodenin kunta, kunta Ruotsissa
 Boden, Bodenin kunnan keskustaajama Ruotsissa
 Bodenin keskusrautatieasema, rautatieliikennepaikka Ruotsissa
 Bodenin eteläinen rautatieasema, rautatieliikennepaikka Ruotsissa

Muissa yhteyksissä
 Boden, vaatetusliike
 Bodenin matti, Samuel Bodenin mukaan nimetty matti shakkipelissä.
Bollnäs

Bollnäs on samannimisen Bollnäsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 12 842 asukasta.

Bollnäs oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla 

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit
Boxholm

Boxholm on samannimisen Boxholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 194 asukasta.

Boxholm oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Taajamassa on sijainnut Boxholmin ruukki ja nykyisin myös Boxholmin ruukkimuseo.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kauppalat
Båstad

Båstad on samannimisen Båstadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä Skånen ja Hallandin historiallisten maakuntien rajalla Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 961 asukasta.

Båstad oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Båstad on ollut myös kaupunki, mutta se lakkautettiin jo ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaanastumista. Niinpä sitä ei yleensä luetakaan Ruotsin kaupunkien joukkoon.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kauppalat
Enköping

Enköping on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Enköpingin kunnan keskustaajama. Enköping sijaitsee Uppsalan läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa. Taajamassa oli 21 121 asukasta vuoden 2010 lopussa.

Enköping oli ennen tärkeä kauppapaikka ja satamakaupunki. Varhaisin maininta kauppapaikasta on vuodelta 1164, mutta jo pronssikaudella seudulla oli asutusta. Kirkoista päätellen Enköping on ollut jo keskiajalla merkittävä: kolmesta keskiaikaisesta kirkosta kaksi purettiin uskonpuhdistuksen jälkeen, jäljellä on yhä Vårfrukyrkan eli Mariankirkko. Muita huomattavia vanhoja rakennuksia ovat raatihuone vuodelta 1783, vanha pappila sekä Ekbergska gården. Torin suihkulähde vuodelta 1958 on nimeltään "Neljä alkuainetta" ja sen on suunnitellut Nils Sjögren.

Enköping tunnettiin pitkään piparjuuren viljelemisestään.

Kaupungista käytetään usein slogania Enköping – Sveriges närmaste stad (Enköping – Ruotsin lähin kaupunki). Ilmaisu syntyi vuonna 1965, kun huomattiin, ettei millään muulla ruotsalaisella kaupungilla ole yhtä monta kaupunkia lähistöllään alle 120 kilometrin säteellä. Tukholmasta pääsee kaupunkiin 37 minuutissa, Västeråsista  ja Uppsalasta alle 45 minuutissa. Lisäksi alle tunnin matkan päässä on kolme kansainvälistä lentokenttää.

Enköping on Ruotsin poliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan yksi Ruotsin 55 alueesta, jonka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi.

Media
Paikallislehti Enköpings-Posten ilmestyy kolmesti viikossa.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit
Gävle

Gävle (aiemmin Gefle) on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Gävlen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänin eteläosassa historiallisessa Gästriklandin maakunnassa. Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna Gävle sijaitsee Gävlejoen suulla Selkämeren länsirannikolla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 71 033 asukasta.

Gävle on tärkeä satamakaupunki ja rautatieristeys sekä monipuolinen teollisuuskeskus. Teollisuuskeskus Sandviken kuuluu samaan talousalueesen. Gävlen keskustassa sijaitsee kahvipaahtimo, jonka Gevalia-merkkinen kahvi on Pohjoismaiden eniten myyty tonneissa mitattuna.

Gävle on Norlannin vanhin kaupunki 1400-luvulta. Historiallisia rakennuksia ovat Gävlejoen pohjoisrannalla mm. Pyhän Kolminaisuuden kirkko (1654) ja raatihuone (1780-luvulta), joen etelärannalla Gävlen linna (1583) ja Vasa-suvun linna.

Gävle tunnetaan muun muassa joka vuosi ensimmäisenä adventtina pystytettävästä 13 metriä korkeasta olkipukista. Pukki on useana vuonna poltettu tai muuten tuhottu ilkivaltaisesti. Vuonna 2006 pukkia päätettiin varjella käsittelemällä se palonestoaineilla.

Ruotsalainen tähtitieteilijä Anders Celsius hakkasi vuonna 1731 vuosiluvun Gävlen edustalla olevaan ”norppakiveen” merenpinnan seurantaa varten ja arvioi maannousun suuruudeksi yhden metrin vuosisataa kohden.

Väestönkehitys

Kaupunginosat

Kuvia Gävlestä

Urheilu
Gävleläinen jääkiekkoseura Brynäs IF pelaa Ruotsin pääsarjassa SHL:ssä. Gävlessä toimii myös jalkapallon ja yleisurheilun mahtiseura Gefle IF. Seuran jalkapallojaosto Gefle IF Fotboll pelaa Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Ettanissa.

Kuuluisia henkilöitä Gävlestä
 Joe Hill, Amerikkaan emigroitunut poliittinen laulaja
 Leif Färding, suomalainen runoilija
 Nicklas Bäckström, NHL-jääkiekkoilija

Lähteet

Aiheesta muualla

 Gävlen pukki webbikamerassa  

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit

Seulonnan keskeiset artikkelit
Hedemora

Hedemora on samannimisen Hedemoran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 7 273 asukasta.

Hedemora oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

Hedemora sai kaupunkioikeudet 1446 ja se oli jo varhain Bergslagenin yksi tärkeimpiä kauppakeskuksia. Vuosina 1587–1902 Hedemorassa pidettiin valtakunnallisesti merkittävät Paavalinmessumarkkinat tammikuussa. Kaupunki kukoisti kupari- ja rautateollisuuden kulta-ajalla. Vuonna 1754 ja 1849 kaupungissa oli suuri tulipalo. Palosta säilyneitä merkittäviä rakennuksia ovat 1200-luvulla rakennettu Hedermoran kirkko sekä raatihuone, kaupunginhotelli ja Kustaa Vaasan apteekki 1700-luvulta. Paikkakunnalla on myös 1800-luvun alussa viljamakasiiniksi rakennettu teatterilato, jonka yläkerrassa on alusta asti ollut ja on edelleen toimivat teatteritilat. Teatterilato entisöitiin perusteellisesti 1940-luvulla.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit
Härnösand

Härnösand on Härnösandin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 17 556 asukasta.

Härnösand sai kaupunginoikeudet vuonna 1585 ja oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti virallisesti kaupunki. Härnösand on ollut Västernorrlandin läänin pääkaupunki sekä merkittävä koulu- ja varuskuntakaupunki. Härnösand on Ruotsin pienin läänin pääkaupunki. Kaupungissa on syväsatama ja öljysatama. Sundsvall-Timrån lentoasema (Midlanda) sijaitsee Indalinjoen suussa. 

Kaupungin nähtävyyksiä ovat raatihuone (1791), tuomiokirkko (1843), lääninmuseo Murberget ja Västanån ruukki. Luontokohteita ovat Västanån vesiputous (90 m) ja Vårdkas-vuori.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit
Jönköping

Jönköping on samannimisen Jönköpingin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 89 396 asukasta.

Jönköpingin kaupunki perustettiin 18. toukokuuta 1284, ja se oli kaupunkina 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti. Jönköpingissä sijaitsee vuonna 1634 perustettu Götan hovioikeus. Jönköping on Kuopion ystävyyskaupunki. HV71 on Jönköpingissä toimiva jääkiekkoseura ja Jönköpings Södra IF vuodeksi 2006 Superettaniin ja 2016 Allsvenskaniin noussut jalkapallojoukkue.

Kaupunki tunnetaan lempinimellä "Smålandin Jerusalem" ().

Väestönkehitys

Kaupunginosat
Seuraavassa on lueteltu Jönköpingin ja Huskvarnan kaupunginosat:

 Brunstorp
 Bymarken
 Bäckalyckan
 Dalvik
 Egna Hem
 Ekhagen
 Gräshagen
 Haga
 Hisingstorp
 Hovslätt
 Kålgården
 Liljeholmen
 Ljungarum
 Mariebo

 Norrängen
 Pettersberg
 Rosenlund
 Råslätt
 Skänkeberg
 Stensholm
 Söder (Jönköping)
 Söder (Huskvarna)
 Torpa
 Väster
 Vättersnäs
 Öster
 Österängen
 Öxnehaga

Media
Paikallislehti Jönköpings-Posten ilmestyy kuudesti viikossa ja sen levikki on reilut 20 000.

Tunnettuja asukkaita
 John Bauer, taidemaalari
 Agnetha Fältskog, laulaja
 Sanni Hakala, jääkiekkoilija
 Stefan Liv, jääkiekkoilija
 Dag Hammarskjöld, diplomaatti
 Vladimir Oravsky, kirjailija
 Nina Persson, The Cardigans
 Viktor Rydberg, kirjailija

Lähteet

Aiheesta muualla

 Högskolan i Jönköping 
 Paikallinen liikenneyhtiö 
 Tulitikkumuseo 

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit

Seulonnan keskeiset artikkelit
Kungälv

Kungälv on samannimisen Kungälvin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 22 768 asukasta.

Kungälvin kaupunki perustettiin vuonna 1612. Ruotsissa siirryttiin 1970-luvun alun kuntauudistuksessa yhtenäiseen kuntamuotoon, jolloin kaupungit virallisesti lakkautettiin.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit
Kungsbacka

Kungsbacka on samannimisen Kungsbackan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 19 057 asukasta.

Kungsbacka oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit
Lerum

Lerum on samannimisen Lerumin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 16 855 asukasta.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ljusdal

Ljusdal on samannimisen Ljusdalin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 230 asukasta.

Ljusdal oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.

Kunnassa on Färilan lentotukikohta, ICAO: ESNF.

Väestönkehitys

Muuta

Ruotsin heinäkuun 2018 suurten maastopalojen aikana Ljusdalissa oli Eskogenissa, Nötbergetissä ja Ängrassa paloalueita sekä pienpaikkakunta Kårbölessä, jossa on kuusikymmentä puolalaista palomiestä palon rajoituslinjalla. Kuusikymmentä ranskalaista majoittuivat Farilan koululle. Osaston varajohtana toimi Stephane Nisslé  Maastotulipaloja sammutettiin lentokoneella ja helikoptereilla.   20. heinäkuuta 2018 Ljusdalissa paloja sammutti kaikkiaan 168 henkilöä. 

Kahdeksan päivän pyytämisen jälkeen lääninhallitus ilmoitti, että johtovastuu palon sammuttamisesta Ljusdalissa otti kunnalta valtio maanantaina 23. heinäkuuta 2018. Niin kunnan kuin Gävlestä tulleen lääninhallituksenkin pelastusjohdon johtopaikaksi muodostui Farilan koulu.  Johtovastuun siirtymistä kunnalta valtiolle pidettiin tärkeänä mm. siksi, että Ljusdalissa ajauduttiin asukkaiden evakuoimiseen muualle kodeistaan, mikä edellyttää huollon kannalta pelkkää sammuttamista suurempia voimavaroja. t Maanantaina kunnassa vieraili myös Ruotsin puolustusministeri Peter Hulqvist Ruotsin puolustusvoimien avustusjohtajan, prikaatikenraali Urban Molinin kanssa.  Ruotsin puolustusvoimilla oli yhteensä 500 henkeä avustamassa pelatustointa kaikissa kymmenissä maastopaloissa yhteensä.

Lähteet

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kauppalat
Ludvika

Ludvika on samannimisen Ludvikan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 498 asukasta.

Ludvika oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Ludvikan taajama kuuluu pieniltä osin myös Smedjebackenin kuntaan.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla 

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit
Mariestad

Mariestad on samannimisen Mariestadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Vänernin itärannalla Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 15 591 asukasta.

Mariestad oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Mariestadiin liitettiin Leksbergin maalaiskunta. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin laajempi Mariestadin kunta, jonka keskustaajamana entinen Mariestadin kaupunki on siitä lähtien toiminut. Kaupungin entinen vaakuna on nykyään Mariestadin kunnan käytössä.

Entisen kaupungin aluetta vastaa Mariestadin seurakunta, johon liitettiin vuonna 2006 Leksbergin ja Torsön seurakunnat. Seurakunnan pääkirkko on Mariestadin tuomiokirkko, vaikka Mariestad kuuluukin Skaran hiippakuntaan.

Mariestadin halki kulkee Kinnekullebanan-niminen rautatie.

Historia
Kustaa Vaasan poika Kaarle-herttua eli myöhempi kuningas Kaarle IX perusti kaupungin vuonna 1583. Nimensä kaupunki sai herttuan vaimon Maria av Pfalzin mukaan. Kaupungin ja sittemmin Mariestadin kunnan vaakunassa esiintyy vesistöstä nouseva härkä. Vaakunan katsotaan viittaavan tapaukseen, jossa Maria av Pfalz näki härän nousevan Tidan-joesta Mariestadin kohdalla.

Mariestad on Kalmarin ohella toinen niistä Ruotsin kaupungeista, joissa on tuomiokirkko, mutta ei piispaa. Vuonna 1583 Värmlannin maakunnasta sekä Länsi-Götanmaan maakuntaan kuuluneista Vadsbon ja Vallen kihlakunnista muodostettiin niin sanottu superintendentuuri, jota johti superintendentiksi kutsuttu pappi. Superintendentin istuin sijoitettiin Mariestadiin. Järjestely päättyi vuonna 1647, jolloin Mariestadin superintendentuurin tilalle perustettiin Karlstadin superintendentuuri sekä Vallen ja Vadsnom kihlakunnat liitettiin takaisin Skaran hiippakuntaan. Vuonna 1772 Karlstadin superintendentuurista tuli Karlstadin hiippakunta.

Mariestad on ollut pitkään hallintokaupunki, jossa ovat sijainneet niin lääninhallitus kuin maakäräjäkunnan keskushallinto. Länsi-Götanmaan läänin muodostamisen yhteydessä huomattava osa niin valtion kuin maakäräjäkunnankin hallinnosta katosi Mariestadista.

Toisen maailmansodan jälkeen kaupungissa on ollut monta suurta teollisuusyritystä, kuten tulitikkujen valmistusta ja panimo. Kaupungin panimotausta elää vielä Mariestads-nimisessä olutmerkissä. Sitä valmistaa Spendrupin panimo, joka ei kuitenkaan sijaitse Mariestadissa.

Media
Paikallislehti Mariestads-Tidningen ilmestyy viidesti viikossa.

Väestönkehitys

Kuvia

Lähteet

Aiheesta muualla

 Mariestadin kunnan kotisivut 

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit
Norrtälje

Norrtälje on entinen kaupunki ja nykyinen Norrtäljen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Uplannin maakunnassa Tukholman läänin pohjoisosassa. Norrtälje on Tukholman läänin kaupungeista pohjoisin ja sijaitsee Roslagenissa, jonka pääkaupungiksi sitä joskus kutsutaan. Norrtälje sijaitsee noin 68 kilometriä Tukholmasta koilliseen ja on 72 kilometrin päässä Uppsalasta.

Norrtäljenlahden luona on ollut kauppapaikka jo 1200-luvulla. Kaupunki sai kaupunkioikeudet vuonna 1622. Venäläiset polttivat kaupungin Suuren Pohjan sodan aikana vuonna 1719. 1700- ja 1800-lukujen matala puutaloasutus laittaa oman leimansa kaupunkiin nykyisin.

Vuonna 1971 kaupungista tuli ympäröivien maalaiskuntien kanssa osa Norrtäljen kuntaa. Norrtäljessä sijaitsee yksi Ruotsin isoimmista vankiloista ja aiemmin myös eräs ilmatorjunnan suurimmista rykmenteistä.

Väestönkehitys

Kaupunginosat
 Bolkadalen
 Bältartorp
 Flygfältet
 Granparken
 Gransäter
 Kvisthamra
 Mosebacke
 Solbacka
 Nya Solbacka
 Fågelsången
 Grossgärdet
 Grind
 Vigelsjö

Katso myös
 Norrtäljen kunta
 Roslagen

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit

io:Norrtälje
Nynäshamn

Nynäshamn on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Nynäshamnin kunnan keskustaajama. Nynäshamn sijaitsee Tukholman läänin eteläosassa Södermanlandin maakunnassa. Kaupunkitaajama sijaitsee Södertörnin niemimaalla Itämeren länsirannalla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 13 510 asukasta.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit
Skara

Skara on samannimisen Skaran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10 841 asukasta.

Skara on Ruotsin vanhimpia kaupunkeja, ja se säilytti kaupunginoikeutensa 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti. Skarassa on sijainnut Skaran hiippakunnan piispanistuin vuodesta 1014. Skaran tuomiokirkko on Ruotsin suurimpia kirkkoja. Sen vanhimmat osat lienevät 1000-luvulta, mutta sen goottilainen perusasu juontaa 1300-luvulle. Nykymuotoonsa kirkko restauroitiin 1800-luvun lopulla.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit
Vänersborg

Vänersborg on samannimisen Vänersborgin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 21 699 asukasta.

Suurimpia työnantajia on Holmen paper -konserniin kuuluva Wargöns Bruk. Vänersborgin kaupunki sijaitsee Vänern-järven rannalla, ja se on perustettu 1641. Ruotsissa kaupungit lakkautettiin virallisesti 1970-luvun alun kuntauudistuksessa.

Pirkanmaalla sijaitseva Kangasala on Vänersborgin ystävyyskunta.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit
Öckerö

Öckerö on samannimisen Öckerön kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 488 asukasta.

Öckerön taajama sijaitsee samannimisellä Öckerön saarella, joka kuuluu Göteborgin pohjoiseen saaristoon.

Väestönkehitys

Lähteet

Ruotsin kuntien keskustaajamat

Ruotsin saaret
Örnsköldsvik

Örnsköldsvik on samannimisen Örnsköldsvikin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Ångermanlandin maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuonna 2020 taajamassa oli noin 33 000 asukasta. 

Örnsköldsvik oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.

Örnsköldsvikin kaupunki perustettiin kauppalana 1842 ja siitä tuli kaupunki 1894. Nimensä se on saanut maaherra Per Abraham Örnsköldiltä (1762–1769). Kaupunkitaajama sijaitsee noin 100 kilometriä Uumajasta lounaaseen. Kaupungin historiaan liittyy läheisesti Mo och Domsjö AB metsäteollisuuskonserni (nykyisin osan siitä omistaa Metsä Board).

Kaupungissa on jääkiekkojoukkue MODO Hockey ja jalkapalloseura Friska Viljor FC. MODO Hockey on tunnettu loistavana pelaajien kasvattajaseurana. Seuran kasvateista suurimmat tähdet ovat NHL-pelaajat Peter Forsberg, Markus Näslund, Samuel Påhlsson, Victor Hedman, sekä kaksoset Daniel ja Henrik Sedin.

Media
Sanomalehti Örnsköldsviks Allehanda ilmestyy paperisena viidesti viikossa ja lisäksi sähköisenä viikonloppuisin.

Väestönkehitys

Lähteet

Aiheesta muualla

Ruotsin kuntien keskustaajamat
Ruotsin kaupungit
Tööt-Filmi

Tööt-Filmi Oy oli suomalainen animaatioita tuottanut elokuvayhtiö. Yhtiön johtohahmoja olivat animaattori ja leikkaaja Antti Kari sekä säveltäjä ja tietokonegraafikko Jukka Ruohomäki. Tööt-Filmi oli 1980-luvulla tietokoneanimaation pioneeri Suomessa. Yhtiö teki muun muassa Eino Leinon Helkavirsiin pohjautuvan kolmen lyhytelokuvan sarjan. Elokuvista tunnetuin on Mennyt manner, joka palkittiin Valtion elokuvapalkinnolla vuonna 1982 
. Se sai samana vuonna kunniamaininnan Tampereen elokuvajuhlilla sekä palkittiin sarjansa pääpalkinnolla Zagrebin kansainvälisillä animaatioelokuvan festivaaleilla.Elokuvaa varten tehtiin kolmiulotteinen linnan sali, joka oli aikanaan uraauurtava. Lyhyemmistä animaatioista tunnetuin lienee Ylen Tv-uutisten tunnusanimaatio, joka oli käytössä 1982–85.
Yhtiö teki myös erikoistehosteita pitkiin elokuviin, muun muassa Päivi Hartzellin vuonna 1986 ohjaamaan lastenelokuvaan Lumikuningatar.

Filmografia 
Sähkölintupuutarha (1974)
Orjan poika (1979)
Ukon lintu ja virvaliekki (1982)
Mennyt manner (1982)
Eino Leino – runoilija (1983)
19084 (1985)

Lähteet 

Animaatiostudiot
Suomalaiset elokuvayhtiöt
Säkkijärvi (kylä)

Säkkijärvi eli Kontdratjevo () on  Tienhaaran eli Seleznjovon maalaiskuntaan kuuluva maaseututaajama Venäjän Leningradin alueen Viipurin piirissä. Se sijaitsee noin 15 km Suomen nykyrajasta itään E18-valtatien pohjoispuolella. Asukkaita on noin tuhat.

Vuoteen 1940 Säkkijärvi oli Suomen Säkkijärven kunnan kirkonkylä Viipurin läänissä. Moskovan rauhansopimuksessa 1940 alue jäi rajan taakse. Jatkosodan jälkeen uudet vallanpitäjät nimesivät sen uudelleen 1948 ensin Uljanovkaksi, sitten Kondratjevoksi hävittäjälentorykmentin komentajan kaartineversti Pjotr Vasiljevitš Kondratjevin (1909–1943) mukaan.

Katso myös
Säkkijärven kirkko
Säkkijärven polkka

Lähteet

Säkkijärven kylät
Tienhaara
Luovutettujen alueiden kirkonkylät
Suomen entiset kuntakeskukset
Petri Peltoniemi

Petri Tapio Peltoniemi (s. 6. maaliskuuta 1970 Raahe) on entinen suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti Raahen Vesaa ja häntä valmensivat Auvo Pehkoranta ja Rauli Pudas.

Peltoniemi sijoittui kahdeksanneksi 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa Sudburyssa 1988. Saman ikäluokan EM-kilpailuissa Varazdinissa 1989 hän oli viides. Splitin EM-kilpailuissa 1990 Peltoniemi sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 540 cm. Helsingin EM-kisoissa 1994 hän oli kahdestoista ylitettyään 560. Barcelonan sisäratojen MM-kilpailuissa 1995 hän sijoittui kymmenenneksi tuloksella 550. Tokion 1991 ja Stuttgartin 1993 MM-kilpailuissa hän putosi karsinnassa.

Peltoniemi voitti ulkoratojen Suomen mestaruuden Oulussa 1990 tuloksella 545 cm ja Helsingissä 1991 ylitettyään 535. SM-hopeaa hän sai Turussa 1989, Mikkelissä 1993, Tuusulassa 1994 ja Tampereella 1996 sekä pronssia Lapualla 1995 ja Lappeenrannassa 1997. Sisäratojen Suomen mestaruuden hän voitti Jyväskylässä 1994 tuloksella 538  ja Tampereella 1995 (tulos 550). SM-hopeaa hän sai Rovaniemellä 1997 ja Tampereella 1998 sekä SM-pronssia Jyväskylässä 1999.

Peltoniemi hyppäsi ennätyksensä 571 cm Raahessa 20. heinäkuuta 1994.

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset seiväshyppääjät
Vuonna 1970 syntyneet
Elävät henkilöt