Pornainen

Pornainen (aik. myös Kirveskoski ja Porneesi, ) on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Pornaisten keskustaajama on Kirveskoski (sen tilastollisena nimenä on Pornaisten kirkonkylä). Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km². Helsingin seutuun kuuluvista kunnista Pornainen on väestöltään pienin.

Maantiede 
Pornainen sijaitsee pääkaupunkiseudun läheisyydessä ja sen väestömäärä on kasvanut viime vuosikymmeninä reilusti. Yhteyksiä pääkaupunkiseudulle paransi merkittävästi 1990-luvulla rakennettu seututie 146 Järvenpään ja Pornaisten keskustan Kirveskosken välille.

Pornaisten naapurikunnat ovat Askola, Mäntsälä, Porvoo ja Sipoo. Etäisyys Järvenpäähän on 18 km, Mäntsälään 22 km, Askolaan 14 km , Sipooseen 15 km ja Porvooseen 25 km.

Pornaisissa on seitsemän järveä: Isojärvi, Kotojärvi, Ruokijärvi, Niinijärvi, Valkijärvi, Vermijärvi ja Kaaklampi.

Kunnassa on kolme Natura-aluetta – melko luonnontilainen laaja keidassuo nimeltään Lampisuo; Rientolan metsä, jossa on erilaisia kasvillisuustyyppejä karuista mäntykallioista reheviin puronvarsilehtoihin, sekä Sipoonjoki joka ulottuu myös Sipoon puolelle. Joessa on luontaisesti lisääntyvä alkuperäinen meritaimenkanta. Mustijoessa on kymmenen koskea Pornaisten alueella.

Pornaisten kyliä ovat Halkia, Jokimäki, Metsäkylä, Hevonselkä, Kirveskoski, Kupsenkylä, Laha ja Laukkoski. Seututie 146:n varrella lähellä Sipoon rajaa sijaitsee teollisuus- ja yritysalue Pornaisten Portti.

Historia 

Mustijoki oli pitkään tärkeä kulkureitti rannikon ja sisämaan välillä. Pornaisten Laukkoskella on ollut pysyvää asutusta 1200-luvulta asti ja se on Porvoon kihlakunnan vanhimpia kyliä.

Pornaisista tuli kappeliseurakunta vuonna 1729, jolloin se sai myös perustaa oman hautausmaan. Pornaisten ensimmäinen kirkko valmistui vuonna 1727 ja purettiin 100 vuotta myöhemmin. Kirkossa ei ollut aluksi kelloa, mutta pitäjän naiset viljelivät, kehräsivät, kutoivat ja myivät Tukholmaan pellavapalttinaa, jonka tuloilla saatiin kirkonkello ostettua. Kello ja pellavan kehruuseen käytetyt värttinät on kuvattu Pornaisten vaakunaan tapahtuman muistoksi. Virallisesti Pornainen erosi Porvoon pitäjästä omaksi pitäjäkseen vuonna 1869. Kunnan nykyinen kivikirkko valmistui 1924, ja se korvasi täten aiemman, vuoden 1918 tulipalossa tuhoutuneen kirkon. 

Monen kotimaisen elokuvan ulkoilmakohtaukset on kuvattu Laukkoskella, jonka katsottiin muistuttavan pohjoiskarjalaista mäkimaisemaa. Laukkoskella ovat kuvattu muun muassa Taistelu Heikkilän talosta (1936), Vieras mies tuli taloon (1938), Kun tuomi kukkii (1962), Akaton mies (1983), Akallinen mies (1986), Viimeinen koukkaus (1989) ja Erään murhan motiivit (1986).

Politiikka 
Pornaisten kunnanvaltuustossa on 27 jäsentä. Kaudella 2021–2025 keskustalla on kahdeksan paikkaa, SDP:llä seitsemän paikkaa, perussuomalaisilla kuusi paikkaa, kokoomuksella neljä paikkaa, vihreillä yksi paikka ja Liike Nytillä yksi paikka.

Pornaisten uudeksi kunnanjohtajaksi valittiin 14. joulukuuta 2010 Pornaisten kunnan sivistystoimenjohtaja Markku Hyttinen edellisen kunnanjohtajan Hannu Haukkasalon erottua virastaan ja siirryttyään Tuusulan kunnan kehitysjohtajaksi. Hyttinen erosi syyskuussa 2015 ja siirtyi Hengitysliiton toiminnanjohtajaksi.
Jo aiemmin virassa ollut Hannu Haukkasalo aloitti uudelleen kunnanjohtajana 1.4.2016.

Talous 

Vuonna 2015 kunnassa oli 1048 työpaikkaa. Niistä 8 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 70 % palveluissa ja 18 % jalostuksessa.

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat OT Kodit Oy, Mr. Taxi Oy, ja Uudenmaan Rakennus & Putkitus Oy.

Halkiankosken voimalaitos tuottaa edelleen sähköä paikkakunnan tarpeisiin.

Väestönkehitys 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat 

Vuoden 2020 lopussa Pornaisissa oli 5 070 asukasta, joista 3 327 asui taajamissa, 1 667 haja-asutusalueilla ja 76:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Pornaisten taajama-aste on 66,6 %. Pornaisten taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Helsingin keskustaajama ulottuu Pornaisten lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle.

Seurakunnat 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pornaisissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Pornaisten seurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pornaisten alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.

Palvelut 

Pornaisissa toimii yhdeksänluokkainen yhtenäiskoulu kunnan keskustan koulukeskuksessa sekä kolme alakoulua, Mika Waltarin koulu Laukkoskella sekä Parkkojan koulu Metsäkylässä. (luokat 1–6).

Pornaisten kirjasto toimii kunnan keskustassa.

Perusturva-asioissa Pornaisten perustason sosiaali- ja terveyspalvelut on vuodesta 2019 lähtien tuottanut kuuden kunnan yhteisesti omistama Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymä (Keusote). Se tuottaa esimerkiksi Pornaisten terveysaseman palvelut. Iltaisin, öisin ja viikonloppuisin kiireellisiä terveyspalveluja tarjoavat Porvoon ja/tai Hyvinkään sairaalan päivystykset.

Tunnettuja pornaislaisia 
 Johannes Askolin, kauppias, tehtailija, kauppaneuvos
 Joni Hava, kilpakävelijä
 Jaakko Itälä, ministeri, kansanedustaja, poliitikko
 Ilmari Kivinen, pakinoitsija, kirjailija
 Risto Kuisma, varatuomari, kansanedustaja
 Åke Mangström, jääkärieverstiluutnantti
 Helmi Pekkola, opettaja, kirjailija
 Sulo-Weikko Pekkola, kirjailija, jääkärikapteeni
 Matti Peltonen, sosiaalihistorian professori
 Johan Sainio, kirjailija, jääkärivänrikki
 Felix Seppälä, kansanedustaja, opettaja
 Joona Sotala, e-urheilija
 Eino Tuompo, eversti
 Wiljo Tuompo, jääkärikenraali, pankinjohtaja
 Yrjö Tuompo, eversti
 Hannu Vaahtoranta, uimari 
 Wallu Harri Vaalio, sarjakuvapiirtäjä
 Harri Virtanen, käsikirjoittaja, dramaturgi, kirjailija, terapeutti

Laukkoskella ovat asuneet ja viettäneet kesiään monet kuuluisat näyttelijät ja kirjailijat. Muun muassa Mika Waltari on kirjoittanut suurimman osan tuotannostaan Laukkosken huvilassaan. Regina Linnanheimon perheellä oli kesäasunto Pornaisissa.

Ruokakulttuuri
Pornaisten pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lampaanliha, uunissa kypsennetty ohraryynipuuro ja kehäjuusto.

Katso myös 
 Luettelo Pornaisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Pornaisten kunnan kotisivut
 Tilastokeskus - Pornaisten avainluvut
 Pornaisten peruskoulun kotisivut

Seulonnan keskeiset artikkelit