Vihti

Vihti () on Suomen kunta, joka sijaitsee Länsi-Uudellamaalla Uudenmaan maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km². Vihti sijaitsee noin 45 kilometriä Helsingistä Turun suuntaan, Turun moottoritien varrella. Vihti on osa Helsingin metropolialuetta ja sen suurimmat taajamat ovat Nummela ja Vihdin kirkonkylä.

Vihdin naapurikunnat ovat pohjoisesta myötäpäivään Karkkila, Loppi, Hyvinkää, Nurmijärvi, Espoo, Kirkkonummi, Siuntio ja Lohja. Aikaisempia naapurikuntia ovat Karkkilaan vuonna 1969 liitetty Pyhäjärvi, Hyvinkään kaupunkiin vuonna 1969 liitetty Hyvinkään maalaiskunta, Lohjan kaupunkiin vuonna 1997 liitetty Lohjan kunta sekä Nummi ja Pusula, jotka yhdistettiin vuonna 1981 Nummi-Pusulaksi ja joka puolestaan liitettiin Lohjaan vuonna 2013.

Nimi 
Nimen Vihti etymologiasta ei ole täyttä varmuutta. Sen on esitetty olevan ainakin
 muinaisskandinaavinen laina nimivartalosta vight-, ’pyhä’, jonka alkuperänä muinaisgootin weihs ’pyhä’ (Ralf Saxén 1910) 
 murremuoto sanasta vyyhti, jonka alkuperä on puolestaan germaanisperäinen sana vifti (Ralf Saxén 1910) 
 sanan vihta murremuoto ja merkinneen koivikkoa (Arvo Meri 1943) 
 germaanisperäinen laina alkuperäisellä merkityksellä ’noita’ ja samaa juurta kuin esimerkiksi englannin witch (Seppo Aallon mukaan 1992, Y. H. Toivosen vuodelta 1948 olevan kirjoituksen perusteella) 
 ansan aitaa merkinneen sanan vihi tai vihe murremuoto (Matti Vilppula 2007)

Historia
Vihdin suurin järvi on Hiidenvesi, joka on yhteydessä mereen Lohjanjärven ja Karjaanjoen eli Mustionjoen kautta. Se on ollut aikoinaan merkittävä kulkureitti Hämeeseen. Varhaisin tunnettu ihmisen toiminta Vihdissä sijoittuu kivikaudelle ja erityisesti Hiidenveden sekä Vanjärven ympäristöön. Seutu on kuitenkin ollut verrattain harvaan asuttua ja mahdollisesti ajoittain autiota.

Vanhimmat kirjalliset merkinnät Vihdistä ovat vuodelta 1433, mutta seurakunnan perustamisen ajankohtana pidetään vuotta 1507, jolloin ensimmäinen tunnettu kirkkoherra nimitettiin. Näihin aikoihin rakennettiin myös seurakunnan kirkko, Pyhän Birgitan kirkko, ja perustettiin pitäjän ensimmäiset säteritilat. 1700-luvulle tultaessa vanha kirkko oli rapistunut ja käynyt liian pieneksi. Sitä korvaamaan rakennettiin nykyinen Vihdin kirkko 1772.

Nykyisen Karkkilan alue (entinen Pyhäjärvi Ul.) oli osa Vihdin seurakuntaa vuoteen 1861, minkä jälkeen 1867 perustetulla Vihdin kunnalla oli nykyiset rajansa. 1800-luvun kansallisaatteen yhteydessä perustettiin Vihdin ensimmäinen kirjasto 1851 ja ensimmäinen kansakoulu 1873.

Sahatoiminta ja pienteollisuus lisääntyivät Vihdissä 1800-luvulta lähtien. Vuonna 1845 nykyisen Vihdin alueella oli viisi erioikeuksia nauttivaa sahaa. Kahden tärkeän teollisuuskylän välille rakennettiin 1912 Ojakkalan-Olkkalan rautatie. Näiden kylien yritykset valmistivat tai louhivat 1800-luvun lopulla tai 1900-luvun alussa esimerkiksi sahatavaraa, lasia, tiiliä, vaneria ja kalkkikiveä. Sotien jälkeen Vihdin alueelle asutettiin paljon evakoita.

Väestö

Jakautuminen 
Vihdin asutuksen painopiste on siirtynyt viime vuosikymmeninä etelään päin ja kuntakeskus on siirtynyt Vihdin kirkonkylästä Nummelaan.

Taajamat 
Vuoden 2020 lopussa Vihdissä oli 29 160 asukasta, joista 21 923 asui taajamissa, 6 838 haja-asutusalueilla ja 399:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Vihdin taajama-aste on 76,2 %. Vihdin taajamaväestö jakautuu kymmenen eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Nummelan taajama ulottuu pieniltä osin myös Lohjan kaupungin alueelle. Veikkolan taajama ulottuu pääosin Kirkkonummen kunnan alueelle. Itäisessä Vihdissä, lähellä Nurmijärven Klaukkalaa ja Lepsämää sijaitseva pieni alue on osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Helsingin usean lähikunnan alueelle.

Väkiluvun kehitys 
Vihti on Helsingin seudun kehyskunta, jonne muiden kehyskuntien tapaan on 2000-luvulla muuttanut paljon etenkin lapsiperheitä, ja jonka väkiluku on kasvanut jatkuvasti.

 1749: 1 403
 1850: 5 376
 1950: 11 003
 2004: 25 414
 2011: 28 544 (31.10.2011)
2018: 29 204 (ennakkoväkiluku 31.8.2018)

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen.

Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Vihdissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Vihdin seurakunta

Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Vihdissä toimii Nummelan helluntaiseurakunta.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Vihdin alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.

Maantiede 

Vihti sijaitsee Karjaanjoen vesistöön kuuluvan Hiidenveden rannalla. Ensimmäiseen Salpausselkään kuuluva Lohjanharju kulkee Vihdin halki. Harjumuodostumalla sijaitsevan Nummelan taajaman länsipuolella on Karjaanjoen vesistöön kuuluva Hiidenvesi ja itäpuolella Siuntionjoen vesistöön kuuluva Enäjärvi. Vihdin itäisimmät osat kuuluvat Vantaanjoen vesistöalueeseen, ja Nuuksion suunnan eräät pikkujärvet laskevat Mankinjoen vesistöön.

Hiidenveden ja Enäjärven jälkeen Vihdin suurimmat vakavedet ovat Vihtijärvi, Poikkipuoliainen, Palojärvi ja Averia. Kaikkiaan Vihdissä on 85 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.

Asemakaavoitetut taajamat ja kylät 
Asemakaavoitettuja taajamia Vihdissä ovat kunnan neljä suurinta tilastollista taajamaa eli Nummela (noin 13 200 asukasta, Vihdin hallinnollinen keskus), Ojakkala (noin 1 400 asukasta), Otalampi (noin 890 asukasta) ja Vihdin kirkonkylä (noin 3 800 asukasta).

Näiden ohella Vihdin tärkeimpiä kyliä ovat Haimoo, Herrakunta, Huhmari/Palojärvi, Irjala-Pääkslahti, Jokikunta, Moksi, Oinasjoki, Ojakkala, Olkkala, Selki, Tervalampi, Vanjärvi, Vesikansa ja Vihtijärvi.

Muita kyliä kiinteistörekisterissä ovat Haapkylä, Hulttila, Hynnälä, Härkälä, Härköilä, Härtsilä, Jättölä, Kaharla, Kaukola (Kaukoila), Kauppila, Kirvelä, Koikkala, Korppila, Kotkaniemi, Kourla, Köykkälä, Lahnus, Lahti, Lankila, Leppärlä, Lusila, Maikkala, Metsäkylä, Merramäki, Niemenkylä, Niemi, Niuhala, Ollila, Oravala, Pakasela, Pappila, Pietilä, Ridal, Ruskela, Salmi, Siippoo, Suksela, Suontaka, Taipale, Tarttila, Torhola, Tuohilampi, Vanhala, Vanjoki, Veikkola, Vähäkylä.

Kartanoita 

Vihdin huomattavimpia kartanoita ovat Härkälä, Irjala, Kirvelä, Kotkaniemi, Kourla, Lahnus, Olkkala, Salmi, Suontaan Hovi, Tervalampi, Hiiskula, Vanjärvi ja Tuohilampi.

Ilmasto 
Pakkasennätys on helmikuussa 1985 mitattu −41,7 °C ja lämpöennätys +33,8 °C, joka mitattiin heinäkuussa 2010.

Hallinto 

Päätösvaltaa kunnassa käyttävät kuntalaisten vaaleilla neljäksi vuodeksi kerrallaan valitsema kunnanvaltuusto sekä sen valitsemat hallitus ja lautakunnat. Päätöksiä valmistelee ja toimeenpanee kunnan henkilöstö. Käytännön toiminnan helpottamiseksi toimielimet ovat siirtäneet omaa päätösvaltaansa kunnan viranhaltijoille, linjakysymyksistä ja suurista hankkeista päättävät luottamushenkilöt. Toimielimiä ovat kaavoitus- ja tekninen lautakunta, lasten ja nuorten lautakunta, keskusvaalilautakunta, kulttuuri- ja vapaa-ajan lautakunta, tarkastuslautakunta ja ympäristölautakunta. Lisäksi nuorten asiaa Vihdissä ajaa Uudenmaan vanhin nuorisovaltuusto, joka on perustettu vuonna 1997.

Vuonna 2008 Kauniaisten, Vihdin ja Karkkilan vaaleissa kokeiltiin sähköistä äänestystä. Käytetyn järjestelmän ongelmat johtivat lukuisiin valituksiin, jotka lopulta johtivat korkeimman hallinto-oikeuden määräykseen uusia vaalit. Vaalit uusittiin 6. syyskuuta 2009.

Kulttuuri 
Vihdin kunnankirjaston toimipisteitä ovat Vihdin pääkirjasto, Vihdin kirkonkylän kirjasto ja kirjastoauto. Tämän lisäksi on tarjolla Lukki-kirjastokimpan verkkokirjasto. Vihdissä on kunnan ylläpitämä Vihdin museo sekä useita kotimuseoita kuten Salmelan rusthollimuseo ja Koiviston museomäki. Vihdissä toimii yksi harrastajateatteri, Vihdin teatteri, ja useita harrastajakuoroja kuten Vihdin viihdekuoro, Vihdin kamarikuoro, Hiiden laulu, Nummelan naiskuoro, Vihtijärven kappelikuoro, Vihdin miehet ja tyttökuoro Piritat.

Urheilu 

Vihdissä ja erityisesti sen suurimmassa taajamassa Nummelassa on vahvat uintiperinteet. Kunnan tunnetuin urheilija on Nummelan Kisaajia edustanut, Suomen kaikkien aikojen menestynein uimari, Jani Sievinen.

Vihdin Pallon naisten pesäpallojoukkue voitti Suomen mestaruuden vuonna 1998.

Vihtiläinen jalkapalloseura NuPS pelaa kolmanneksi ylimmällä sarjatasolla, Kakkosessa.

Rasti-Vihti on suunnistusseura, joka on kasvattajaseurana niittänyt mainetta maailmanmestarisuunnistajien Kari Sallisen ja Jani Lakasen ansiosta. Raili Sallinen on myös saavuttanut maailmanmestaruuden hiihtosuunnistusviestissä.

Vihdin salisusien miesten edustujoukkue pelaa salibandyn kolmanneksi ylimmällä sarjatasolla Suomisarjassa.

Tapahtumat 
Joka vuosi toistuvia tapahtumia Vihdissä ovat:
 Vihti-päivät ja Wuosisatamarkkinat
 Päivölän kirjallisuuspäivät
 Vihdin kirkonkylän Juhannusjuhla
 Tellus Fest
 Yöjalka Fest
 Vappuvaellus
 Viljonpäivän konsertti
 Averian maraton
Hiiden Hurmos

Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Vihdissä vuonna 1988. Evankelisuuden evankeliumijuhla järjestettiin Vihdissä vuonna 1996.

Ruokakulttuuri
Vihdin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla fläskpannukakku, sallaatti ja paistetut silakat. Perunapuuro tunnetaan Vihdin seudulla nimellä melakkapuuro.

Liikenneyhteydet 

Vihti sijaitsee Turkuun johtavan valtatie 1 eli E18-tien, Poriin johtavan valtatie 2 sekä Hanko-Hyvinkää-tien eli valtatie 25 solmukohdassa Helsingin luoteispuolella ja Lohjan koillispuolella. Matka Helsinkiin kestää Vihdin suurimmasta taajamasta Nummelasta noin 45 minuuttia.

Julkinen liikenne Vihdissä perustuu bussiyhteyksiin. Nummelasta Helsinkiin pääsee arkiaamuisin ja Helsingistä Nummelaan iltapäivisin 15 minuutin välein. Bussiliikennettä on myös kunnan sisällä ja Lohjan sekä Karkkilan suuntaan, eniten arkisin kouluvuoden aikana. Raideyhteys on Hanko–Riihimäki-radalle, jolla liikennöi tavarajunia.

Nummelaan rakennettiin lentokenttä välirauhan aikaan. Se oli sotilaskäytössä sota-ajan ja on 1950-luvulta alkaen ollut vilkas harrasteilmailun, erityisesti purjelennon, tukipaikka. Kenttä rakennettiin Nummelanharjulle, ja sen ympäristössä on vielä runsaasti sodanaikaisia juoksuhautoja ja lentokoneiden suojapaikkoja. Talvisin kentälle jäädytetään matkaluistelurata.

Etäisyyksiä Vihdistä
 Forssa 60 km
 Helsinki 52 km
 Hyvinkää 45 km
 Karkkila 15 km
 Lohja 20 km
 Pori 190 km
 Salo 85 km
 Turku 135 km

Tunnettuja paikkoja

Luontokohteita 
 Nuuksion kansallispuisto sijaitsee suurimmaksi osaksi Vihdin alueella
 Konianvuori
 Rokokallio
 Salmen ulkoilualue

Kulttuurinähtävyyksiä 
 Olkkalan kartano
 Pyhän Birgitan kirkon rauniot
 Vihdin kirkko

Muuta 
 Nummelan lentokenttä
 Vihti Ski Center, laskettelukeskus

Tunnettuja vihtiläisiä 

 Ulla-Maija Aaltonen, kirjailija ja toimittaja
 Elsa Enäjärvi-Haavio, kansanrunoudentutkija
 Jaakko Enäjärvi, oikeuskansleri
 Merikukka Forsius, kansanedustaja
 Saara Forsius, kansanedustaja
 Verner Gustafsson, jääkärikenraalimajuri
 Edvard Helle, kansanedustaja
 Veikko Helle, kansanedustaja
 Artturi Hiidenheimo, kansanedustaja
 Johan Viktor Hildén, maanviljelijä ja valtiopäivämies
 Ella Kanninen, toimittaja ja juontaja
 Urho Karhumäki, kirjailija
 Miro Karjalainen, jääkiekkoilija
 Anssi Kela, laulaja-säveltäjä-sanoittaja
 Janne Korpi, lumilautailija
 Pekka Korpi, raviohjastaja ja -valmentaja
 Pertti Kurikka, Pertti Kurikan Nimipäivät -yhtyeen kitaristi, säveltäjä ja sanoittaja
 Jorma Lusenius, ralli- ja rata-autoilija
 Lillemor Mannerheim, keraamikko, syntynyt Vihdissä
 Ari Moilanen, raviohjastaja

 Petri Munck, muusikko
 Hannu Niklander, kirjailija
 Tarja Omenainen, toimittaja ja näyttelijä
 Lauri Palojärvi, maanviljelysneuvos
 Martti Palojärvi, juristi, pankinjohtaja
 Väinö Palojärvi, jääkärikenraalimajuri
 Leo Piironen, frisbeegolfaaja
 Pauli Rantanen, keksijä
 Marja Sannikka, toimittaja
 Markus Selin, elokuvatuottaja
 Jani Sievinen, uimari
 Jari Sillanpää, laulaja
 Perttu Sirviö, ensimmäinen Big Brother Suomi -voittaja
 Kaarle Soikkeli, historiantutkija
 Tumba Tamminen, iskelmälaulaja
 Eeli Tolvanen, jääkiekkoilija
 Sami Uotila, hiihtokeskuksen omistaja ja alppihiihtäjä
 Johan Venninen, sokea keksijä
 Eerikki Viljanen, kansanedustaja
 Lassi Virtanen, kansallisoopperan laulusolisti

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Vihdin kunnan kotisivut
 Tilastokeskus - Vihdin avainluvut

Seulonnan keskeiset artikkelit