2021

2021 (MMXXI) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), jonka alkamis- ja päättymispäivä oli perjantai.

Yhdistyneet kansakunnat julisti vuoden 2021 kansainväliseksi rauhan ja luottamuksen vuodeksi, kansainväliseksi kestävän kehityksen luovan talouden vuodeksi, kansainväliseksi hedelmien ja vihannesten vuodeksi ja kansainväliseksi lapsityövoiman eliminoimisen vuodeksi.

Vuotta 2021 määritteli voimakkaasti vuoden 2019 lopulla alkanut koronaviruspandemia useiden COVID-19-muunnelmien vuoksi. Vuoden 2020 lopulla alkanut suuri maailmanlaajuinen COVID-19-rokotteiden käyttöönotto jatkui vuonna 2021. Suurin osa vuodelle 2020 suunnitelluista suurtapahtumista isännöitiin vuonna 2021; mukaan lukien Eurovision laulukilpailu, YK:n 26. ilmastonmuutoskonferenssi, Expo 2020 ja urheilutapahtumat, kuten Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2020, vuoden 2020 kesäolympialaiset ja paralympialaiset sekä Copa América.

Muut ajanlaskut 
 Kiinalaisen kalenterin mukaan vuosi 2021 oli härän vuosi.

Tapahtumia

Tammikuu 
 

 1. tammikuuta – Honkajoen kunta liitettiin Kankaanpään kaupunkiin.
 1. tammikuuta – Isokyrön kunta siirtyi Pohjanmaan maakunnasta Etelä-Pohjanmaan maakuntaan.
 1. tammikuuta – Iitin kunta siirtyi Kymenlaakson maakunnasta Päijät-Hämeen maakuntaan. 
 1. tammikuuta – Heinäveden kunta siirtyi Etelä-Savon maakunnasta Pohjois-Karjalan maakuntaan. 
 1. tammikuuta – Joroisten kunta siirtyi Etelä-Savon maakunnasta Pohjois-Savon maakuntaan.
 1. tammikuuta – Kuhmoisten kunta siirtyi Keski-Suomen maakunnasta Pirkanmaan maakuntaan. 
 1. tammikuuta – Ranskalaiset departementit Bas-Rhin ja Haut-Rhin yhdistyivät Collectivité européenne d'Alsace -nimiseksi alueeksi. 
 4. tammikuuta – Brittiläinen tuomioistuin kielsi WikiLeaksin päätoimittaja Julian Assangen luovuttamisen Yhdysvaltoihin ja Meksiko tarjosi hänelle poliittista turvapaikkaa.
 6. tammikuuta – Yhdysvaltain kongressitalon valtaus: presidentti Donald Trumpin kannattajat tunkeutuivat Yhdysvaltain kongressirakennukseen estääkseen Joe Bidenin vahvistamisen vuoden 2020 presidentinvaalien voittajaksi.
 9. tammikuuta – Sriwijaya Airin lento 182 syöksyi mereen kadottuaan tutkasta noin neljä minuuttia lentoonlähdön jälkeen.
 12. tammikuuta – Marko Hietala ilmoitti eroavansa Nightwish-yhtyeestä.
 13. tammikuuta – Viron pääministeri Jüri Ratas erosi ja hallitus kaatui.
 15. tammikuuta – Sulawesin saarella Indonesiassa tapahtui 6,2 momenttimagnitudin maanjäristys.
 16. tammikuuta – Monikansallinen autonvalmistaja Stellantis aloitti toimintansa Fiat Chrysler Automobilesin ja Groupe PSA:n fuusioituessa.
 16. tammikuuta – Kymmenhenkinen nepalilainen kiipeilijäryhmä pääsi ensimmäisenä maailman toiseksi korkeimman vuoren K2:n huipulle talvella.
 20. tammikuuta – Joe Bidenista tuli Yhdysvaltain 46. presidentti.
 23. tammikuuta – Venäjällä Aleksei Navalnyita tukevissa mielenosoituksissa pidätettiin yli 3 000 henkilöä.
 24. tammikuuta – Tikkurilan uusi kirkko vihittiin käyttöön Vantaalla.
 26. tammikuuta – Viron pääministeriksi nimitettiin reformipuolueen puheenjohtaja Kaja Kallas.

Helmikuu 

 1. helmikuuta – Myanmarin asevoimat kaappasi vallan, syrjäytti valtiokansleri Aung San Suu Kyin ja asetti maan johtoon Min Aung Hlaingin.
 2. helmikuuta – Venäläinen hallintokriitikko ja oppositiopoliitikko Aleksei Navalnyi tuomittiin 3,5 vuodeksi vankeuteen, koska hän ei ilmoittautunut viranomaisille ollessaan Saksassa pidätettynä.
 11.–21. helmikuuta – Slovenian Pokljukassa pidettiin ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut.
 13. helmikuuta – Mario Draghi aloitti virkakautensa Italian pääministerinä.
 15. helmikuuta – Nigerialainen Ngozi Okonjo-Iweala valittiin Maailman kauppajärjestö WTO:n puheenjohtajaksi.
 18. helmikuuta – Nasan Mars 2020 -luotain, mukanaan Perseverance-kulkija ja miehittämätön ilma-alus Ingenuity, laskeutui määränpäähänsä Marsiin onnistuneesti noin seitsemän kuukauden lennon päätteeksi.
 28. helmikuuta – Golden Globe -palkinnot jaettiin Los Angelesissa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa.

Maaliskuu 

 15.–17. maaliskuuta – Alankomaiden parlamenttivaalit.
 19. maaliskuuta – Tansanian ensimmäinen naispresidentti, Samia Suluhu astui virkaansa.
 20. maaliskuuta – Turkki erosi presidentti Recep Tayyip Erdoğanin asetuksella Istanbulin sopimuksesta.
 23. maaliskuuta – Israelin knessetin vaalit, neljännet vaalit maassa kahden vuoden sisällä. Pääministeri Benjamin Netanjahun Likud pysyi suurimpana puolueena.
 23. maaliskuuta – Konttialus Ever Given tukki Suezin kanavan liikenteen lähes viikoksi.

Huhtikuu 

 4. huhtikuuta – Vjosa Osmani valittiin Kosovon presidentiksi.
 4. huhtikuuta – Ylivieskan Pyhän Kolminaisuuden kirkko vihittiin käyttöön.
 8. huhtikuuta – Helsingin käräjäoikeus antoi tuomionsa Suomen rikoshistorian laajimpiin huumevyyhteihin kuuluvassa Katiska-jutussa. Sen päätekijät Janne ”Nacci” Tranberg ja Niko Ranta-Aho tuomittiin yli kymmenen vuoden vankeusrangaistuksiin, ja lisäksi seitsemän muuta syytettyä sai yli kahdeksan vuoden tuomion.
 9. huhtikuuta – Saint Vincentin saarella evakuoitiin 16 000 ihmistä La Soufrière -tulivuoren purkautumisen takia.
 25. huhtikuuta – Indonesian laivaston kadonnut sukellusvene KRI Nanggala löytyi merenpohjasta. Kaikki 53 miehistön jäsentä kuolivat onnettomuudessa.
 28. huhtikuuta – Kirgisian ja Tadžikistanin rajalla alkoi konflikti siviilien välillä vedenottopaikalla. Seuraavana päivänä maiden turvallisuusjoukot ottivat yhteen. Myöhemmin ilmoitettiin 31 saaneen surmansa ja 10 000 siviiliä evakuoidun yhteenoton vuoksi.

Toukokuu 

11. toukokuuta – Rauman Lukko voitti jääkiekon Suomen-mestaruden 58 vuoden tauon jälkeen.
11. toukokuuta – Venäjällä Tatarstanin tasavallassa sijaitsevassa Kazanin kaupungissa tapahtuneessa kouluammuskelussa kuoli 11 ihmistä ja loukkaantui useita, kun koulun entinen oppilas 19-vuotias mieshenkilö ampui koulun oppilaita ja henkilökuntaa. Poliisi pidätti hänet, ja seuraavana päivänä hän tunnusti ammuskelun, ja hänet asetettiin siitä syytteeseen. Tekovälineenä ampujalla oli voimakas tuliase. 
18.–22. toukokuuta – Eurovision laulukilpailu järjestettiin Alankomaiden Rotterdamissa. Tapahtumapaikkana toimi Rotterdam Ahoy. Kilpailun voitti Italian Måneskin kappaleellaan ”Zitti e buoni”.
 21. toukokuuta – Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut alkoivat Latviassa kahden vuoden tauon päätteeksi.
 25. toukokuuta – Täydellinen kuunpimennys Itä-Aasiassa, Australiassa, Tyynellämerellä ja Amerikoissa.

Kesäkuu 

 2. kesäkuuta – Oulu valittiin toiseksi Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuodelle 2026.
 4. kesäkuuta – Prinssi Harryn ja herttuatar Meghanin tytär sekä toinen lapsi Lilibet Diana Mountbatten-Windsor syntyi Santa Barbaran kaupungissa Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Hän on kahdeksantena Britannian kruununperimysjärjestyksessä. Lapsi nimettiin kuningatar Elisabetin lapsuuden lempinimen sekä edesmenneen prinsessa Dianan mukaan.
 6. kesäkuuta – Kanada voitti jääkiekon maailmanmestaruuden kaatamalla loppuottelussa Suomen.
 10. kesäkuuta – Rengasmainen auringonpimennys oli havaittavissa Pohjois-Kanadassa, Grönlannissa ja Venäjällä.
 11. kesäkuuta – Alun perin kesällä 2020 pelatuiksi tarkoitetut jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2020 alkoivat. Kisojen avausottelu pelattiin Roomassa Italian ja Turkin välillä.
 12. kesäkuuta – Suomen jalkapallomaajoukkue pelasi kaikkien aikojen ensimmäisen arvokisaottelunsa kohtaamalla Kööpenhaminassa isäntäjoukkue Tanskan. Suomi voitti ottelun 1–0. Ottelu keskeytettiin ensimmäisen puoliajan loppuminuuteilla Tanskan Christian Eriksenin lyyhistyttyä yllättäen kentälle. Hänet vietiin elvytyksen jälkeen sairaalahoitoon ja hän selvisi kohtauksesta hengissä. Ottelu pelattiin myöhemmin loppuun vielä samana iltana.
 13. kesäkuuta – Kuntavaalit järjestettiin Suomessa. Eniten ääniä keräsi Kansallinen Kokoomus, kun taas suurimman nousun sekä kannatusprosentissa että valtuustopaikoissa edellisiin vaaleihin verrattuna teki Perussuomalaiset, 5,6 prosenttiyksikköä ja 581 valtuustopaikkaa. Eniten kannatusta ja paikkoja menetti Suomen Keskusta, 2,7 prosenttiyksikköä sekä 379 valtuustopaikkaa. Uusista puolueista Hjallis Harkimon johtama Liike Nyt onnistui saamaan valtuustopaikkoja yhteensä 49 paikan edestä 1,6 prosentin kannatuksella.
 21. kesäkuuta – Stefan Löfvenin hallitus kaatui Ruotsissa.
 23. kesäkuuta – Virustorjuntaohjelman McAfee perustanut liikemies John McAfee löydettiin kuolleena vankisellistään Espanjassa. Hän teki luultavasti itsemurhan. McAfeen kuolema tuli ilmi vain tunteja sen jälkeen, kun Espanja oli hyväksynyt hänen karkotuksensa Yhdysvaltoihin, jossa häntä uhkasi etsintäkuulutettuna 30 vuoden vankeustuomio verorikoksista. McAfee oli kuollessaan 75-vuotias.
24. kesäkuuta – Microsoft kertoi uudesta käyttöjärjestelmästään, Windows 11:stä.
 25. kesäkuuta – Montreal Canadiens eteni Stanley Cupin loppuotteluihin 28 vuoden tauon jälkeen voittamalla kuudennessa välieräottelussa Vegas Golden Knightsin jatkoajalla 3–2 Artturi Lehkosen ratkaisumaalilla. Saavutus nostatti suuret juhlat Montrealissa.
 25. kesäkuuta – Niin sanottu Saksan veitsihyökkäys Würzburgin kaupungissa. 24-vuotias somalitaustainen mies tappoi kaupassa keittiöveitsellä kolme naista ja haavoitti vakavasti viittä muuta naista sekä yhtä lasta pankissa ja kadulla.
 29. kesäkuuta – Englanti voitti Saksan jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen neljännesvälierissä 2–0, mikä oli maan ensimmäinen voitto Saksasta jalkapallon arvokisojen pudotuspeleissä 55 vuoteen. Saksa oli voittanut maailmanmestaruuskilpailujen 1966 loppuottelun jälkeen kaikki maiden neljä kohtaamista arvokisojen pudotuspeleissä.
 29. kesäkuuta – Kanadan uusi lämpöennätys 49,6 astetta mitattiin Lyttonin kylässä Brittiläisessä Kolumbiassa. Suurin osa kylän rakennuksista tuhoutui seuraavana päivänä metsäpalossa.
 30. kesäkuuta – Ukraina eteni ensimmäistä kertaa jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen puolivälieriin voitettuaan Ruotsin 2–1 jatkoajalla. Voittomaali tehtiin vasta jatkoajan ensimmäisen lisäaikaminuutin käynnistyttyä.
 30. kesäkuuta – Yhdysvaltalaisen koomikon sekä televisiokasvon Bill Cosbyn vuonna 2018 saama 3–10 vuoden vankeustuomio seksuaalirikoksista kumottiin ja hänet vapautettiin. Cosby ehti olla yli kaksi vuotta vankilassa.
 30. kesäkuuta – Eduskunta irtisanoi Valtiontalouden tarkastusviraston pääjohtajan Tytti Yli-Viikarin virastaan.

Heinäkuu 

 1. heinäkuuta – Edesmenneen prinsessa Dianan patsas julkistettiin Kensingtonin palatsin puutarhassa Lontoossa.
 2. heinäkuuta – Yhdysvallat ilmoitti vetäneensä joukkonsa päätukikohdastaan Bagramin lentotukikohdasta Afganistanista. Afgaanijoukkojen komentajan mukana amerikkalaiset käänsivät tukikohdan sähköt pois ja häipyivät yöllä, jolloin afganistalaiset tajusivat vasta aamulla joukkojen hylänneen tukikohtansa ja ryöstelijät olivat jo ehtineet päästä tukikohtaan. Joukot jättivät jälkeensä ruoka- ja vesivarastonsa, satoja panssaroituja ajoneuvoja, aseita ja tuhansia autoja ilman avaimia.
 4. heinäkuuta – Ainakin 45 ihmistä kuoli Filippiinien ilmavoimien lentokoneen Lockheed C-130 Herculeksen syöksyttyä maahan yrittäessään laskeutua Sulussa.
 7. heinäkuuta – Haitin presidentti Jovenel Moïse murhattiin.
 8. heinäkuuta – Englanti eteni ensimmäistä kertaa jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen loppuotteluun voittamalla välieräottelussa Tanskan 2–1. Harry Kane teki voittomaalin rangaistuspotkusta hieman yli sadan peliminuutin jälkeen jatkoajalla. Päätös rangaistuspotkun viheltämisestä sekä tilanteessa esiintynyt Tanskan maalivahdin häiritseminen laservalolla herättivät kohun.
 8. heinäkuuta – Tampa Bay Lightning voitti seurahistoriansa kolmannen sekä samalla toisen peräkkäisen Stanley Cupin päihittämällä Montreal Canadiensin loppuottelusarjan viidennessä kohtaamisessa 1–0. Tulokashyökkääjä Ross Colton teki ottelun ainoan maalin. Lightningin venäläismaalivahti Andrei Vasilevski voitti samalla pudotuspelien arvokkaimman pelaajan palkinnon Conn Smythe Trophyn.
 8. heinäkuuta – Japani ilmoitti julistavansa pääkaupunki Tokioon hätätilan tulevien kesäolympialaisten ajaksi. Samalla kisat ilmoitettiin järjestettävän kokonaan ilman yleisöä aikaisemmista suunnitelmista huolimatta.
 9. heinäkuuta – Etelä-Afrikassa alkoivat yli viikon kestäneet levottomuudet, kun entinen presidentti Jacob Zuma pidätettiin. Levottomuudet alkoivat zuluja edustavan ex-presidentin kotiosavaltiosta KwaZulu-Natalista. Mellakoitsijat ryöstelivät ostoskeskuksia ja polttivat rakennuksia. Kuolleita oli yli 200.
 11. heinäkuuta – Argentiina voitti Etelä-Amerikan jalkapallomestaruuden Copa Américan päihittämällä loppuottelussa Brasilian maalein 1–0. Mestaruus oli Argentiinalle turnauksen ensimmäinen 28 vuoteen sekä Lionel Messille uran ensimmäinen maajoukkuetasolla.
 11. heinäkuuta – Italia voitti jalkapallon Euroopan-mestaruuden kaatamalla Englannin Wembley-stadionilla Lontoossa pelatussa loppuottelussa rangaistuspotkukilpailun jälkeen 2–1. 
16. heinäkuuta – lokakuussa 2012 kadonnut 18-vuotias riihimäkeläinen Jussi Peltola löytyi Äänekosken vesistöstä. Hänen kuljettama Citroën-merkkinen henkilöauto löytyi katoltaan Suojoen ylittävän sillan vierestä.
23. heinäkuuta – Alun perin vuodelle 2020 suunnitellut kesäolympialaiset alkoivat Tokiossa Japanissa. Ne oli alun perin tarkoitus pitää heinä- ja elokuussa 2020, mutta koronaviruspandemian vuoksi kisat siirrettiin vuoteen 2021. Pandemian takia kisat järjestettiin täysin ilman yleisöä, mutta ne olivat katsottavissa verkossa.
27. heinäkuuta – Saksassa Leverkusenissa sijaitsevalla tehtaalla tapahtui räjähdys, jossa ainakin yksi kuoli ja 16 loukkaantui. Räjähdyksen aiheuttaman tulipalon sammuttaminen kesti neljä tuntia, ja räjähdys luokiteltiin äärimmäiseksi uhaksi. Lähialueen asukkaita pyydettiin pysymään sisätiloissa.

Elokuu 

 1. elokuuta – Oppivelvollisuus piteni Suomessa 18 ikävuoteen ja toisen asteen oppimateriaalit muuttuivat samalla maksuttomiksi.
 8. elokuuta – Tokion kesäolympialaiset päättyivät.
 9. elokuuta – Tampereen raitiotie avattiin säännölliselle matkustajaliikenteelle.
14.–15. elokuuta – Perussuomalaiset piti puoluekokouksensa Seinäjoella. Puolueen ensimmäinen varapuheenjohtaja Riikka Purra valittiin uudeksi puheenjohtajaksi tehtävän jättäneen Jussi Halla-ahon tilalle. Varapuheenjohtajiston vaalissa kansanedustaja Leena Meri nousi Purran seuraajaksi, kun taas kansanedustaja Mauri Peltokangas syrjäytti kansanedustaja Arja Juvosen ja kansanedustaja Sebastian Tynkkynen kansanedustaja ja eduskunnan varapuhemies Juho Eerolan. Puoluesihteeri Simo Grönroos joutui luovuttamaan paikkansa PS:n ajatuspajan puheenjohtajalle, dosentti Arto Luukkaselle.
 15. elokuuta – Afganistanin tilanne oli edennyt siihen pisteeseen, että länsimaiden tukema hallitus hallitsi ainoastaan Kabulia. Taliban oli samana päivänä valloittanut Jalalabadin maan itäosassa ja hallitsi kaikkia raja-asemia Pakistanin rajalla. Edellisenä päivänä hallitus oli menettänyt pohjoisen Mazar-i-Sharifin paljolti ilman taisteluja.
 31. elokuuta – Riigikogu valitsi Alar Karisin Viron presidentiksi.
 31. elokuuta – Afganistanin sota: viimeiset yhdysvaltalaiset joukot lähtivät Afganistanista.

Syyskuu 
 1. syyskuuta – Kimi Räikkönen kertoi lopettavansa uransa Formula 1 -sarjassa.
 2. syyskuuta – Tasavallan presidentin kanslia ilmoitti presidentti Martti Ahtisaaren luopuvan kaikesta julkisesta toiminnastaan. Kanslian ja konfliktinratkaisujärjestö CMI:n tiedotteen mukaan 84-vuotias Ahtisaari sairasti Alzheimerin tautia, jonka vuoksi hän vietti ajoittain hoitojaksoja hoivakodissa.
 2. syyskuuta – Abba ilmoitti virallisesti tekevänsä paluun ja julkaisevansa uutta musiikkia.
 25. syyskuuta – Islannissa järjestettiin parlamenttivaalit.
 26. syyskuuta – Saksassa järjestettiin liittopäivävaalit.
 29. syyskuuta – Stora Enson Veitsiluodon tehtaat Kemissä lopetti toimintansa.

Lokakuu 
 4. lokakuuta – Fumio Kishidasta tuli Japanin pääministeri.
 5. lokakuuta – Microsoftin käyttöjärjestelmä Windows 11 julkaistiin.
 5. lokakuuta – Kahdeksan ihmistä loukkaantui koulubussin törmättyä ratatyökoneeseen vartioimattomassa rautatien tasoristeyksessä Kaskisissa. Loukkaantuneista seitsemän oli koululaisia ja yksi linja-auton kuljettaja. Kaksi loukkaantui vakavasti ja kuusi lievemmin.
 6. lokakuuta – WHO hyväksyi ensimmäisen rokotteen malariaa vastaan.
 12. lokakuuta – Microsoft lopetti Silverlightin tukemisen.
 13. lokakuuta – Viisi ihmistä kuoli ja kolme haavoittui iskuissa Norjan Kongsbergissä.
 20. lokakuuta – Barbados valitsi Sandra Masonin maan ensimmäiseksi presidentiksi ja päätti samalla luopua 30. marraskuuta yhteydestä Britannian kruunuun.
 20. lokakuuta – Venäläiselle oppositiopoliitikolle, poliittiselle vangille Aleksei Navalnyille myönnettiin Euroopan parlamentin Saharov-ihmisoikeuspalkinto.
 25. lokakuuta – Sudanissa tapahtui vallankaappaus, jossa kenraali Abdel Fattah al-Burhan syrjäytti pääministeri Abdalla Hamdokin.
 31. lokakuuta – Glasgow’n ilmastokokous alkoi. Kyseessä on 26. kerta, kun YK:n ilmastonsuojelun puitesopimuksen allekirjoittajamaat tapaavat.

Marraskuu 

 19. marraskuuta – Osittainen kuunpimennys Itä-Aasiassa, Australiassa, Tyynellämerellä, Amerikoissa ja Pohjois-Euroopassa.
 29. marraskuuta – Ruotsin pääministeriksi valittiin sosiaalidemokraattien puheenjohtaja Magdalena Andersson.
 30. marraskuuta – Barbados vaihtoi valtiomuotonsa tasavallaksi ja Sandra Masonista tuli Barbadoksen ensimmäinen presidentti.

Joulukuu 

 3. joulukuuta – Tampereen Kannen areena eli Nokia-areena avattiin yleisölle.
 4. joulukuuta – Täydellinen auringonpimennys Antarktiksen yllä.
 4. joulukuuta – Semeru alkoi purkautua Indonesiassa, mikä aiheutti 13 ihmisen kuoleman.
 6. joulukuuta – Karl Nehammer nimitettiin Itävallan liittokansleriksi.
 8. joulukuuta – Olaf Scholz nimitettiin Saksan liittokansleriksi.
 10. joulukuuta – Lockheed Martin F-35 Lightning II valittiin Suomen seuraavaksi hävittäjäksi.
 18. joulukuuta – Taiwanissa pidettiin kansanäänestykset Taoyuanin riutan suojelusta, sianlihan maahantuonnista, Lungmenin ydinvoimalan käyttöönotosta ja tulevien kansanäänestysten ajankohdasta.
 19. joulukuuta – Gabriel Boric valittiin Chilen presidentiksi.
 23. joulukuuta – M/S Viking Glory luovutettiin Viking Linelle.
 25. joulukuuta – James Webb -avaruusteleskooppi laukaistiin matkaan.

Tapahtumia aiheittain

Elokuvat

Kirjallisuus

Musiikki

Urheilu

Videopelit

Nobelin palkinnot 
 Nobelin fysiikanpalkinto – Syukuro Manabe, Giorgio Parisi ja Klaus Hasselmann 
 Nobelin kemianpalkinto – Benjamin List ja David MacMillan
 Nobelin lääketieteen palkinto – David Julius ja Ardem Patapoutian
 Nobelin kirjallisuuspalkinto – Abdulrazak Gurnah
 Nobelin rauhanpalkinto – Dmitri Muratov ‎ja Maria Ressa
 Nobelin taloustieteen palkinto – David Card Joshua Angrist ja Guido Imbens.

Syntyneitä 
 4. kesäkuuta – Lilibet Mountbatten-Windsor, prinssi Harryn tytär

Kuolleita

Lähteet