August Ahlqvist

Karl August Engelbrekt Ahlqvist, A. E. Ahlqvist, kirjailijana A. Oksanen (7. elokuuta 1826 Kuopio – 20. marraskuuta 1889 Helsinki), oli suomalainen runoilija, suomalais-ugrilaisten kielten tutkija ja vuodesta 1863 ystäväänsä Elias Lönnrotia seurannut Keisarillisen Aleksanterin yliopiston suomen kielen professori (myöhemmin myös kansleri). Ahlqvistia pidetään fennougristiikan yhtenä perustajana. Ahlqvistin suuri innoittaja oli J. L. Runeberg, jolta hän peri kansallisromanttisen näkökulman. Kirjailijanimeä A. Oksanen hän alkoi käyttää Kuopiossa kirjoittaessaan Saima-lehteen, jota toimitti tuolloin J. V. Snellman.

Elämä ja ura 
Ahlqvist oli kotoisin Kuopiosta. Hän syntyi aviottomana lapsena, hänen isänsä oli kenraaliadjutantti, vapaaherra Johan Mauritz Nordenstam (k. 1882). Äiti Maria Augusta Ahlqvist (k. 1886) oli kuopiolainen piika. Hänen kasvatusisänään toimi maanjako-oikeuden puheenjohtaja, varatuomari Karl Stenius.

Ahlqvist perusti vuonna 1847 D. E. D. Europaeuksen ja Paavo Tikkasen kanssa Suomettaren. Myöhemmin hän perusti myös kielitieteellisen aikakauslehti Kielettären. Hän teki vuosina 1854–1859 useita tutkimusmatkoja suomen sukulaiskieliä puhuvien kansojen pariin sekä vuosina 1877 ja 1880 hantien ja mansien asuma-alueille. Ahlqvist julkaisi useita tutkimuksia vatjan, vepsän, mordvan, hantin ja mansin kielistä, ollen viimeksi mainitussa pioneeri, Viron kirjallisuudesta sekä suomen ja unkarin kielten sukulaisuudesta. Hän kirjoitti myös teoksen Muistelmia matkoilta Venäjällä, joka on ensimmäinen suomenkielinen matkakirja, sekä Savolaisen laulun sanat.

Ahlqvist valmistui vuonna 1857 filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta ja vuonna 1860 filosofian tohtoriksi. Ahlqvist palkittiin Venäjän keisarillisen tiedeakatemian puolikkaalla Demidovin palkinnolla, joka oli aikanaan maailman merkittävimpiä tiedepalkintoja. Hän myös osoitti tutkimuksillaan ensimmäisenä, että tšuvassi ei ole suomalais-ugrilainen kieli.

Kriitikko ja Aleksis Kiven vainoaja 
Ahlqvist toimi myös kirjallisuuskriitikkona. Hänellä oli suomen kielen uudistajana paljon merkitystä kirjallisuuspiireissä, mikä käy ilmi Aleksis Kiven tapauksesta. Ensimmäisestä Aleksis Kiven merkittävästä julkaisusta, Seitsemästä veljeksestä lähtien Kivi oli Ahlqvistin ankaran kritiikin kohteena. Seitsemän veljeksen arvostelussaan Finlands Allmänna Tidningenissä hän teilasi kirjan täysin, pitäen sitä myöhemmin jopa ”häpeäpilkkuna suomalaisessa kirjallisuudessa”. Tämä pelästytti Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran, ja Seitsemän veljeksen Novelli-kirjaston vihkosien myynti keskeytettiin ja painatussuunnitelma yhtenä niteenä julkaistavasta kirjasta jäädytettiin kolmeksi vuodeksi.

Ahlqvist suhtautui kriittisesti Kiven kansankuvaustapaan, joka esitti kansan paljon raadollisemmassa valossa kuin kansan nöyryyttä ja sävyisyyttä korostava runebergiläinen idealistinen kansankuvaus. Veijo Meri kuvaa Ahlqvistin suhdetta Kiveen ”sairaaksi”, sillä hän kirjoitti Kivestä tämän jo kuoltua vielä muun muassa pilkkarunon, jossa käytti Kivestä muun muassa ilmaisuja ”taitamaton tahruri” ja ”hullu viinan juoja”. Ankaran kritiikin on myöhemmin arveltu jopa vaikuttaneen Kiven mielenterveyden romahtamiseen ja ennenaikaiseen kuolemaan.

Tuotanto 

 Satu, 1847
 Bidrag till finska. Finska språkforskningens historia, 1854
 Viron nykyisemmästä kirjallisuudesta, 1855
 Wotisk grammatik jemte språkprof och ordförteckning, 1855
 Anteckningar i Nordtschudiskan, 1859
 Muistelmia matkoilta Venäjällä vuosina 1854–58, 1859
 Läran on verben i mordwinska, 1859
 Laulu kellosta (Friedrich Schiller), 1859 (kääntäjä)
 Väkinäinen naiminen (Molière) (kääntäjä)
 Kavaluus ja rakkaus (Schiller), 1863 (kääntäjä)
 Säkeniä I–II, 1860, 1868
 Versuch einer mokscha-mordwinischen gramatik nebst texten und wörterverzeichniss, 1861
 Suomalainen runousoppi kielelliseltä kannalta, 1863
 Auszüge aus einer neuen grammatik der finnischen sprache, 1868

 Suomalainen murteiskirja, 1869
 Det vestfinska språkets kulturord, 1871
 Uusi suomalainen lukemisto suomalais-ruotsalaisen sanakirjan kanssa, 1873
 Suomen kielen rakennus, 1877
 Täydellinen Kalevalan sanasto, 1878
 Unter wogulen und ostjaken, 1883
 Elias Lönnrot, 1884
 Tutkimuksia Kalevalan tekstissä ja tämän tarkastusta, 1886
 Kalevalan karjalaisuus, 1887
 Suomalaisia puhekokeita, 1889
 Wogulischer Wörterverzeichniss, 1891
 Wogulische sprachtexte nebst entwurf einer wogulischen grammatik aus dem nacthklasse des verfassers. Hrsg. Von Yrjö Wichman, 1894
 Oksasen runoja, 1898
 Kirjeet, 1982

Lisäksi muun muassa lehtiartikkeleita ja sävellettyjä runoja

Lähteet 
 Pieni tietosanakirja
 Suomen kirjailijat -tietokanta 
 Varpio, Yrjö & Liisi Huhtala (toim.) 1999: Hurskaista lauluista ilostelevaan romaaniin. Suomen kirjallisuushistoria 1. SKS:n Toimituksia 724 : 1. SKS, Helsinki.
 Pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia: A. Oksanen (Archive.org)

Viitteet

Aiheesta muualla 

 August Ahlqvistin Venäjän matkakirjeet Kansalliskirjasto
H. K. Riikonen: Ahlqvist, August (1826–1889). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu 1.11.2000. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. (Maksullinen)
Vapaasti ladattavia August Ahlqvistin teoksia Project Gutenbergissa
Vapaasti ladattavia August Ahlqvistin teoksia Projekti Lönnrotissa
Vapaasti ladattavia August Ahlqvistin teoksia Kansalliskirjastossa:
Elias Lönnrot. Elämä-kerrallisia piirteitä
''Kalevalan karjalaisuus: Kalevalasta itsestään ja muualta todistettu"
Muistelmia matkoilta Venäjällä vuosina 1854–1858
Suomalainen runous-oppi kielelliseltä kannalta
Suomalaisia puhekokeita: seitsemän puhetta erinäisissä tiloissa
Viron nykyisemmästä kirjallisuudesta
 Säkeniä-kokoelman versioita:
Säkeniä: kokous runoelmia, joiden tekijä on A. Oksanen, 1860
Säkeniä: kokous runoutta, 1. parwi, A. Oksanen 1863
Säkeniä: Kokous runoelmia, A. Oksaselta. 2. parwi 1868
Säkeniä: kokous runoelmia, joiden tekijä on A. Oksanen, Uusi, vähennetty ja enännetty laitos 1874
 Säkeniä: kokous runoelmia, joiden tekijä on A. Oksanen, Neljäs, enännetty painos 1881
Säkeniä: kokous runoelmia, joiden tekijä on A. Oksanen, Viides enännetty painos 1898
August Ahlqvist 375 humanistia -sivustolla 31.1.2015, Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta

Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston professorit
Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston rehtorit
Suomalaiset kielitieteilijät
Suomalaiset kirjallisuuskriitikot
Suomalaiset runoilijat
Suomalaiset toimittajat
Vuonna 1826 syntyneet
Vuonna 1889 kuolleet
Suomalaiset professorit