Kemijoki

Kemijoki (, ) on Suomen pisin joki, pituutta sillä on 550 kilometriä. Joki laskee Kemijärven ja Rovaniemen kautta Pohjanlahteen Kemin ja Keminmaan rajalla. Kemijoen valuma-alue, eli siihen laskevien sadevesien alue, kattaa merkittävän osan Pohjois-Suomea ja ulottuu Venäjälle asti. Vesistöalueen pinta-ala on 51 000 neliökilometriä. Kemijoen keskivirtaama jokisuulla on noin 556 kuutiometriä sekunnissa. 

Kemijoen sivujokia ovat Ounasjoki ja Raudanjoki, jotka yhtyvät Kemijokeen Rovaniemellä, Kitinen ja Vuotosjoki, jotka yhtyvät Kemijokeen Pelkosenniemellä, ja Tenniöjoki, joka yhtyy Kemijokeen Savukoskella. Kemijoen suurin järvi on Kemijärvi.

Kitisen (278 km) sivujokia ovat Luiro, Sattanen ja Jeesiöjoki. Kitisen yläjuoksulla on Porttipahdan tekojärvi ja useita vesivoimaloita. Luiro (230 km) alkaa Luirojärvestä Saariselältä ja virtaa Lokan tekojärven kautta Kitiseen. Enontekiön Ounasjärvestä alkava Ounasjoki (280 km) rauhoitettiin vuonna 1983, eikä siihen rakennettu voimaloita. Tenniöjoki (126 km) alkaa Venäjän puolelta ja virtaa Sallan läpi ja yhtyy Kemijokeen Savukoskella.

Kemijoen vesistön voimalaitokset 

Ensimmäinen Kemijoen vesivoimalaitos rakennettiin vuonna 1946 Isohaaraan. Yhteensä Kemijokeen ja sen valuma-alueelle on rakennettu 21 voimalaitosta. Voimalaitoksista 16 omistaa Kemijoki Oy, joka perustettiin vuonna 1954. Yhteensä Kemijoen voimalaitosten vuosituotanto oli vuonna 2020 4,8 terawattituntia, joka vastasi yli kolmannesta Suomen vesivoimatuotannosta. Vuosituotannolla voitaisiin kattaa yli 680 000 nelihenkisen talouden vuosittainen sähköntarve. 

Rovaniemen Sierilään on suunniteltu voimalaitosta. Kemijoki Oy jätti voimalaitosta koskevan hankemuksen Pohjois-Suomen ympäristölupavirastolle joulukuussa 2005. Pohjois-Suomen aluehallintovirasto myönsi rakennukseen luvan toukokuussa 2011, mutta Vaasan hallinto-oikeus kumosi päätöksen kesäkuussa 2012. Vuonna 2012 arvioitiin, että Sierilä tuottaisi sähköä 35 000 perheen vuosittaisen käyttötarpeen verran. Korkein hallinto-oikeus KHO vahvisti Kemijoki Oy:n Sierilän voimalaitokselle saaman vesitalousluvan toukokuussa 2017. Huhtikuussa 2020 korkein hallinto-oikeus hylkäsi Rovaniemen ympäristölautakunnan myöntämän rakennusluvan Sierilän voimalaitoksen kone- ja luukkuasemalle. Kemijoki-yhtiö jatkoi Sierilän valmisteluja.

Kemijoen ja Vuotosjoen yhtymäkohtaan on suunniteltu tekojärveä. Hanke raukesi vuonna 1982 kansalaistoiminnan tuloksena. Hallitus asettui jälleen vuonna 1992 Vuotoksen altaan rakentamisen kannalle. Vesioikeus myönsi luvan Vuotoksen altaan ja vesivoimalaitoksen rakentamiseen 29. helmikuuta 2000 valituskierroksen jälkeen. Vaasan hallinto-oikeus kumosi vesioikeuden päätöksen 14. kesäkuuta 2001 ja hylkäsi lupahakemuksen. Korkein hallinto-oikeus piti joulukuussa 2002 kielteisen päätöksen voimassa.

Ennen voimalaitosrakentamista Kemijoki oli yksi Euroopan tuottoisimmista lohijoista. Lohisaalis tuolloin oli vuosittain jopa 160 tonnia. Lohenkalastus keskittyi joen alajuoksulle, mutta tulonlähteenä lohenkalastuksella oli merkitystä Kemijärven yläpuoliselle jokiosuudelle saakka.

Voimalaitokset alajuoksulta lähtien:

Kemijoen uitto 
Kemijoen uitto alkoi 1860-luvulla ja se jatkui kesään 1991 saakka, jonka jälkeen puut on kuljetettu auto- ja junakuljetuksin.

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 Yle Elävä arkisto – Kemijoen lohet saivat piispatkin tukkanuottasille 
 Kemijoki Oy 
 Pohjolan Voima Oy 

Suomen joet

Kemijärven luonto
Rovaniemen luonto
Tervolan luonto
Keminmaan joet
Kemin luonto
Seulonnan keskeiset artikkelit