joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Syria Phoenice

Syria Phoenice (Phoenice, ; ) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Syyriassa nykyisten Libanonin ja Syyrian valtioiden alueella.

Maantiede 

Syria Phoenicen provinssi käsitti vanhan Foinikian ydinosat ja suurin piirtein antiikin aikaisen Syyrian alueen eteläosan. Nykyisistä valtioista sen alue käsittää suunnilleen Libanonin sekä Syyrian eteläosan. Lännessä aluetta rajasi Välimeri. Idässä provinssin alue ulottui Palmyraan ja Eufrates-joelle asti. Provinssin pohjoispuolella sijaitsi Syria Coelen provinssi ja eteläpuolella Syria Palaestinan ja Arabian provinssit. Provinssin hallinnollinen keskus saattoi olla Tyros.

Kaupunkeja 

Syria Phoenicen roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):

 Arados (Aradus)
 Arka (Arca)
 Berytos (Berytus) eli Laodikeia (Laodicea)
 Damaskos (Damascus)
 Emesa
 Heliopolis
 Laodikeia (Laodicea)
 Palmyra
 Ptolemais
 Rafanai (Raphanae)
 Sidon
 Tripolis
 Tyros (Tyrus)

Historia 

Syria Phoenicen alue oli aiemmin osa Syrian provinssia. Syria Phoenicen provinssi perustettiin keisari Septimius Severuksen aikana vuonna 194, jolloin Syrian provinssi jaettiin kahteen osaan, joista toinen oli eteläosan käsittänyt Syria Phoenice ja toinen pohjoisosan käsittänyt Syria Coele. Syria Phoeniceen asetettiin tuolloin yksi legioona. Diocletianuksen uudistuksesta noin vuonna 293 lähtien provinssi kuului Oriensin diokeesiin. 300-luvulla se oli osa Oriensin prefektuuria.

Provinssi lakkautettiin Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 tienoilla tai viimeistään vuoteen 400 mennessä, jolloin se oli jaettu kahteen provinssiin. Nämä olivat Phoenice Prima (Phoenice Paralia, Phoenicia) ja Phoenice Secunda (Phoenice Libanensis, Augusta Libanensis).

Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

Lähteet 

Rooman provinssit
Syyria (alue)
Syria Prima

Syria Prima (Syria I, ) oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Syyriassa nykyisten Syyrian ja Turkin valtioiden alueella.

Maantiede 

Syria Priman provinssi käsitti antiikin aikaisen Syyrian keskisen ja Välimeren rannikon puolisen ydinalueen. Sen pohjoispuolella sijaitsi Cilicia Secundan provinssi, koillis- ja itäpuolella Euphratensiksen provinssi, kaakkoispuolella Syria Secundan eli Syria Salutariksen provinssi ja eteläpuolella Syria Phoenicen provinssi. Provinssin hallinnollinen keskus oli Antiokia (lat. Antiochia).

Kaupunkeja 

Syria Priman roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):

 Antiokia (Antiochia)
 Beroia (Beroea)
 Gabala
 Khalkis (Chalcis ad Belum)
 Laodikeia (Laodicea ad Mare)
 Seleukeia Pieria (Seleucia Pieria)

Historia 

Syria Priman alue oli aiemmin osa ensin Syrian provinssia ja sitten Syria Coelen provinssia. Syria Priman provinssi perustettiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin. Viimeistään se oli olemassa noin vuonna 400. Provinssi oli osa Itä-Roomaa ja kuului Oriensin prefektuuriin ja Oriensin diokeesiin.

Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

Lähteet 

Rooman provinssit
Syyria (alue)
Syria Secunda

Syria Secunda (Syria II, ) eli Syria Salutaris () oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Syyriassa ja käsitti alueen nykyisen Syyrian valtion keskiosissa.

Maantiede 

Syria Secundan provinssi käsitti alueen antiikin aikaisen Syyrian samoin kuin nykyisen Syyrian valtion keskiosissa. Sen luoteispuolella sijaitsi Syria Priman provinssi, pohjoispuolella Euphratensiksen provinssi, eteläpuolella Phoenice Secundan eli Phoenice Libanensiksen provinssi ja lounaispuolella Phoenice Priman provinssi. Provinssin hallinnollinen keskus oli Apameia (lat. Apamea).

Kaupunkeja 

Syria Secundan roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):

 Apameia (Apamea)
 Epifaneia (Epiphania)
 Rafaneia (Raphanea)

Historia 

Syria Secundan alue oli aiemmin osa ensin Syrian provinssia ja sitten Syria Coelen provinssia. Syria Secundan provinssi perustettiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin. Viimeistään se oli olemassa noin vuonna 400. Provinssi oli osa Itä-Roomaa ja kuului Oriensin prefektuuriin ja Oriensin diokeesiin.

Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:

Lähteet 

Rooman provinssit
Syyria (alue)
Ballendorf

Ballendorf on kunta Saksan Baden-Württembergin osavaltion Alb-Donau-Kreisin piirikunnassa. Kunnan pinta-ala on 14,2 neliökilometriä, ja vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 656 asukasta.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Baden-Württembergin kunnat
Timo Innanen

Timo Innanen (s. 29. toukokuuta 1984) on suomalainen urheilutoimittaja, joka on erikoistunut lajeista jalkapalloon: lisäksi hän on keskittynyt työssään erityisesti tutkivaan journalismiin. Innanen on työskennellyt vuodesta 2015 lähtien MTV Urheilun Tulosruudun toimittajana. Ennen nykyistä pestiään hän toimi Urheilulehdessä (vuosina 2009–2015). 

Vuoden 2019 maaliskuussa Innanen palkittiin Vuoden urheilutoimittajana. Lisäksi hänelle myönnettiin samana vuonna Koura-erikoispalkinto.

Lähteet 

Vuonna 1984 syntyneet
Elävät henkilöt
Suomalaiset urheilutoimittajat
Asperg

Asperg on kaupunki Saksan Baden-Württembergin osavaltion Ludwigsburgin piirikunnassa. Kaupungin pinta-ala on 5,80 neliökilometriä, ja vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 12 904 asukasta. Kaupungin pormestarina toimii Christian Eiberger.

Historia 

Ensimmäinen maininta Aspergista on elsassilaisen Weißenburgin luostarin asiakirjoissa vuodelta 819. Jo tätä ennen alueella on kuitenkin ollut kelttiläistä ja alemannilaista asutusta, ja läheinen 356 metriä korkea Hohenaspergin vuori on toiminut esihistoriallisella ajalla linnavuorena. Alueella sijaitsee kelttiläinen hautakumpu 400-luvulta eKr., ja sieltä löydettyjä esineitä ovat tähän mennessä ainoa Alppien pohjoispuolelta löydetty sfinksi, kelttiläinen nokkakannu ja kultainen juomasarvi. Frankit saapuivat alueelle 500-luvulla jKr. ja työnsivät keltit tieltään kohti etelää.

1300-luvulla Hohenaspergin vuorelle alkoi muodostua Weihenbergin kylä. Vuosisadan lopulla vuorelle oli kehittynyt pieni kaupunki, jonka nimi esiintyy kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1304. Vuonna 1534 kaupunki siirrettiin vuorelta Weihenbergiin, jonka nimeksi tuli nyt Unterasperg. Kaupunki on kokenut historiansa aikana useita tuhoisia sotia, joista ensimmäisiä oli Hohenaspergin linnoituksen piiritys vuonna 1519. Lähes koko kaupunki tuhoutui kolmikymmenvuotisen sodan aikana, kun Hohenaspergia piiritettiin elokuusta 1634 heinäkuun loppuun 1635. Lisäksi kaupunki paloi hieman ennen sodan loppumista.

Vuonna 1714 aloitettiin uuden Ludwigsburgin kaupungin rakentaminen, minkä seurauksena Asperg menetti kaupunginoikeutensa. 1800-luvulla paikkakunta alkoi nopeasti kehittyä maaseutuasutuksesta kaupungiksi. Asperg yhdistettiin rautatieverkkoon vuonna 1847 ja sen kaupunginoikeudet palautettiin vuonna 1875. Toisen maailmansodan jälkeen kaupungin väkiluku kasvoi voimakkaasti: kun se vielä sodan päättyessä oli ollut noin 4 700, vuonna 1970 kaupungissa oli jo vajaat 13 000 asukasta. Asperg juhli 1200-vuotista historiaansa vuonna 2019.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Baden-Württembergin kunnat
Saksan kaupungit
Selviytyjät Suomi (5. tuotantokausi)

Selviytyjät Suomen viides tuotantokausi esitettiin keväällä 2021. Muista tuotantokausista poiketen kausi kuvattiin koronavirusrajoitteiden takia Ruotsin Haaparantaan kuuluvassa saaristossa kesällä 2020. Siitä syystä kautta kutsuttiin myös nimellä Selviytyjät Pohjola. Juontajana jatkoi Juuso Mäkilähde ja voittaja saa 30 000 euroa. Kaudella voitosta kilpaili 16 suomalaista julkisuuden henkilöä. Kilpailun voitti Kristian Heiskari äänin 6-3.

Kilpailijat

Huomiolista

Kilpailut

Äänestyshistoria

Huomiolista

Jaksot

Lähteet 

2020-luvun televisiosarjat
Selviytymisohjelmat
Tuotantokaudet
Sabine Schmitz

Sabine Schmitz () oli saksalainen kilpa-autoilija ja televisio­persoona.

Ura 

Hän oli ensimmäinen nainen joka voitti Nürburgringin 24 tunnin ajot vuonna 1996. Kyseisen kilpailun hän voitti uransa aikana kahdesti. Hän ajoi ”Ring Taxi” -nimistä kierto­ajelua Nürburgringillä. Schmitz perusti avio­miehensä Klaus Abbelenin kanssa Frikadelli Racing -kilpatallin.

Schmitz tuli tunnetuksi muun muassa esiintymisestä Top Gear -televisio-ohjelmassa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

  
 

Saksalaiset autourheilijat
Vuonna 1969 syntyneet
Vuonna 2021 kuolleet
Alankomaiden parlamenttivaalit 2021

Alankomaiden parlamenttivaalit 2021 pidettiin 15.–17. maaliskuuta. Vaaleissa valitaan kaikki 150 paikkaa Alankomaiden edustajainhuoneeseen seuraavaksi neljäksi vuodeksi.

Tausta ja vaalijärjestelmä 
Rutten hallitus erosi kaksi kuukautta ennen vaaleja. Syynä oli sosiaalietuuksien perusteettomaan takaisinperintään liittyvä skandaali. Takaisinperinnät syöksivät tuhansia lapsiperheitä taloudelliseen ahdinkoon ja aiheuttivat monien parien eroja..

Koronaviruspandemian vuoksi äänestysaikaa pidennettiin alkamaan jo 15. päivä. Tämän lisäksi kaikille yli 70-vuotiaille taattiin mahdollisuus äänestää kirjeitse.

Äänioikeus vaaleissa on kaikilla alankomaalaisilla, jotka ovat vaalipäivään mennessä täyttäneet 18. Kaikille äänioikeutetuille lähetetään viimeistään kahta viikkoa ennen vaaleja ilmoitus äänioikeudesta. Myöhemmin äänioikeutetut saavat myös postitse listan kaikista vaalipiirinsä ehdokkaista. Vuoteen 1970 saakka äänestäminen oli pakollista kaikille äänioikeutetuille..

Määräaikaan mennessä ennätykselliset 89 puoluetta oli rekisteröitynyt ehdokaslistoineen. Näistä 26 oli uusia puolueita.. Lain mukaan ehdokkaiden tulee olla äänioikeutettuja ja nämä voivat pyrkiä parlamenttiin niin poliittisten puolueiden listoilta tai itsenäisinä ehdokkaina.

Alankomaissa käytetään suhteellista vaalitapaa, jossa paikat jaetaan D’Hondtin menetelmällä.

Kannatuskyselyt

Tulokset 

Vaalien suurimpana voittajana pidetään D66-puoluetta, joka nousi toiseksi suuremmaksi. Suurimpana puolueena säilyi VVD, ja Rutte on jatkamassa pääministerinä, mikä tekisi hänestä Alankomaiden historian pisimpään virassa olleen pääministerin.

Rutte ilmoitti tuloksen selvittyä, ettei aio neuvotella PVV:n tai FvD:n kanssa. Hallitus päädyttiin lopulta muodostamaan VVD:n, D66:n, CDA:n ja CU:n kanssa. Hallitus aloitti toimintansa 10. tammikuuta 2022.

Galleria

Lähteet

Aiheesta muualla 

Alankomaiden vaalit
Vuoden 2021 vaalit
Pentti Kivimäki

Pentti Johannes Kivimäki (s. 18. maaliskuuta 1941 Ilmajoki) on suomalainen pesäpalloilija.

Kivimäki voitti Ilmajoen Kisailijoiden joukkueessa Suomen-mestaruuden vuosina 1961 ja 1962. Hän pelasi neljä kertaa  Itä–Länsi-ottelussa ja neljä kertaa Liitto–Lehdistö-ottelussa.

Kivimäki työskenteli kansa- ja peruskoulunopettajana, muun muassa Ilmajoella Herralan koulun johtajana.

Lähteet 

Suomalaiset pesäpalloilijat
Vuonna 1941 syntyneet
Elävät henkilöt
The One (televisiosarja)

The One on brittiläinen sci-fi jännityssarja jota esitetään Netflixissä. Sarjassa kuvitteellinen yhtiö One pystyy löytämään ihmisten todellisen rakkauden DNA-testillä.

Netflix-alkuperäissarjat
Brittiläiset scifi-sarjat
Alamaa (Mikkeli)

Alamaa on Mikkelissä sijaitseva kylä, joka on ollut aiemmin osa Mikkelin maalaiskuntaa. Alamaan kylä sijaitsee Hiirolassa, kaksi kilometriä Pieksämäen valtatien (72) varrelta. Kylä ei muodosta selkeää kyläkokonaisuutta. 

Alamaalla sijaitsevat Laaja ja Karvas sekä lukuisia muita pienempiä järviä. Ennen vuotta 2001 Alamaa kuului Mikkelin maalaiskuntaan, kunnes se liitettiin Mikkelin kaupunkiin. Alamaan kylä on perinteinen talonpoikaispitäjä, jonka alueella on ollut muun muassa talonpoikien vuokraviljelystä.

Katso myös 
 Matiskala (Mikkeli)

Lähteet 
 https://issuu.com/mikkelinkaupunki/docs/hiirolan_kylahistoriaa/15 Hiirolan kylähistoriaa s. 8-13, Viitattu 18.3.2021
 Google maps (Alamaan kylä).

Mikkelin kylät
Hottentottikoira

Hottentottikoira (Hottentot Dog) on sukupuuttoon kuollut eteläafrikkalainen koirarotu.

Ulkonäkö 
Hottentottikoira näytti hoikan vinttikoiran ja afrikkalaisen paariakoiran väliseltä risteytykseltä, jonka runkoa eräs silminnäkijä kuvaili shakaalimaiseksi. Sillä oli pieni pää, suippokärkinen kuono, joko pystyt tai riippuvat korvat ja jäykkä, karhea karvapeite. Selässä kulki ridge eli vastakarvaan kasvavista karvoista muodostuva kuvio. Väritys oli useimmiten tuhkanharmaa, mutta myös hiekanpunaisia (mustalla maskilla) ja likaisen kerman värisiä (tummalla selkäjuovalla) yksilöitä esiintyi.

Luonne ja käyttäytyminen 
Rotua kuvailtiin uskolliseksi työkoiraksi.

Alkuperä 
Khoit eli hottentotit käyttivät tätä vanhaa heimorotua metsästykseen, ja se kulkeutui heidän mukanaan itäisestä Afrikasta mantereen eteläisille alueille. Alueen paikalliset bušmannit kävivät heidän kanssaan kauppaa erilaisista tarvikkeista, ja saivat samalla haltuunsa myös ridge-selkäisiä metsästyskoiria. Ridge-selkäinen paikalliskoira mha kon klab oli Desmond Morrisin mukaan käytännössä samaa rotua. Kanta alkoi harvinaistua, kun koiria alettiin pitää tuhoeläiminä ja ampua, ja lisäksi eurooppalaisten saapuessa alueelle rotua uhkasi sekoittuminen heidän koiriensa kanssa. Tästä huolimatta vielä 1950-luvulla oli kuitenkin jäljellä puhdasrotuisia yksilöitä.

Vaikutus nykyisiin rotuihin 
Kun eurooppalaiset siirtomaaisännät saapuivat eteläiseen Afrikkaan, toivat he mukanaan omia koiriaan, jotka risteytyivät alkuperäisen hottentottikoiran kanssa. Tuloksena oli nykyisin rhodesiankoirana tunnettu rotu.

Lähteet

Katso myös 
Rhodesiankoira

Eteläafrikkalaiset koirarodut
FCI:n ulkopuoliset rodut
Alkukantaiset koirat
Metsästyskoirat
Valheim

Valheim on Iron Gate Studion kehittämä selviytymispeli. Peli on julkaistu ennakkojulkaisuna helmikuussa  Linuxille ja Windowsille.

Peli nousi suureen suosioon pian julkaisun jälkeen: peli on noussut viidenneksi kaikkien aikojen eniten pelattujen pelin joukossa Steamissä ja on myynyt viisi miljoonaa kappaletta.

Juoni
Valheim tapahtuu maailmassa, johon kuolleet Viikingit menevät todistamaan olevansa kelvollisia Valhallan saleille. Yhtenä sellaisena, pelaaja aloittaa melkein ilman mitään ja pian tajuaa, että jos hän tahtoo päästä Skandinaavisen mytologian kuolemanjälkeiseen elämään, hänen pitäisi päihittää Valheimin pomovastukset. Johdettu vain omista vaistoistaan ja Huginin vihjeistä, pelaajan pitää valmistautua taistelemaan itse Odinin vihollisia vastaan.

Pelaaminen 
Pelin teemana on skandinaavinen mytologia. Pelissä tutkitaan laajaa maailmaa, rakennetaan omia tukikohtia ja taistellaan loppuvastuksia vastaan.

Pelaaja saapuu maailmaan suuren soturin jälleensyntymänä ja Odinin antama tehtävä hävittää Valheimista kammottavat pedot. Pomovastuksien voittaminen antaa pääsyn parempiin työkaluihin parempien haarniskojen, talojen ja valmistusvälineiden tekemiseen. Pomovastuksien haastaminen saa saman lajin pienemmät vastustajat vihamielisiksi.

Hahmon tasonkehitys riippuu välineiden ja toimintojen käytöstä: puunhakkaaminen kehittyy kaatamalla puita ja torjumiset kehittyvät torjumalla taistelussa.

Loppuvastukset voidaan synnyttää sen käyttämällä alueella sijaitsevaa kiveä.

Pelissä on valinnainen moninpeli, jossa voi pelata kymmenen henkilöä kerralla samalla palvelimella. Peli keskittyy ympäristön haasteita vastaan (PvE).

Kehitys 
Pelin on kehittänyt viisihenkinen ryhmä. Eräänä inspiraation lähteenä mainitaan The Legend of Zelda: Breath of the Wild. Viikingit valittiin aiheeksi johtuen niiden suosiosta. Pelin kehitys alkoi vuoden 2018 lopulla ja ryhmä laajeni tämän jälkeen viiteen henkilöön.

Vastaanotto 
Peliä on sanottu rumaksi, mutta samalla säätilojen ja efektien ansiosta se näyttää hyvältä: hahmot ovat kulmikkaita vähäisellä määrällä polygoneja. Tapaa, jolla pelaajat muodostavat kyliä orgaanisesti on saanut kehuja.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 https://www.valheimgame.com/

Vuoden 2021 videopelit
Linux-pelit
Windows-pelit
Niila Arajuuri

Niila Arajuuri (s. 7. maaliskuuta 1987 Espoo) on suomalainen poplaulaja.

Nuoruus 
Niila syntyi Espoossa, mutta kasvoi Nummelassa.  Kun Niila oli lukiossa hän päätti, että isona hänestä tulee muusikko. Hän kiinnostui musiikista jo pienenä, toisin kuin hänen veljensä, joka ei kiinnostunut niin paljon musiikista, kuin Niila.

Ura 
Hän solmi levityssopimuksen Saksan Universal Musicin kanssa vuonna 2015. Hänen ensimmäinen julkaistiin vuonna 2016

Arajuuren kuuluisimmat kappaleet ovat, Restless Heart, Sorry, A Hundred Years ja Green Light · 2017.

Maaliskuussa 2021 Niila perusti veljensä Pauluksen kanssa Wellos-nimisen levymerkin jonka ensimmäinen julkaisu oli Niilan suomenkielinen single Sukupolvien unelma. Kappale kertoo Suomen jalkapallomaajoukkueen "Huuhkajien" selviytymisestä ensimmäistä kertaa sen historiassa EM-kisoihin. Paulus Arajuuri pelaa Suomen joukkueessa puolustajana.

Lähteet 
 https://www.is.fi/viihde/art-2000005500595.html
 https://www.is.fi/musiikki/art-2000001135965.html
 http://niilamusic.com/

Viitteet 

Elävät henkilöt
Vuonna 1987 syntyneet
Suomalaiset poplaulajat
Ilmatorjuntapatteri Pommin muistomerkki

Ilmatorjuntapatteri Pommin muistomerkki on Helsingin ilmapuolustuksen muistoksi vuonna 2017 Vuosaaren kartanon puistoon avattu graniitista valmistettu muistomerkki.

Muistomerkki on omistettu Vuosaaressa toimineelle ilmatorjuntapatterille, joka suojeli Helsinkiä suurpommitusten aikaan. Patteri sijaitsi noin 200 metriä kartanon päärakennuksesta ja oli kolmen tykin kokoinen. Miehistöä oli arviolta 40 henkeä ja heidät majoitettiin kartanon rakennuksiin. Patteri sai peitenimen Pommi. Vaikka patteri sijaitsi vaarallisessa paikassa ja siitä käytettiin nimeä itsemurhapatteri, ei miehistötappioita tullut, vaikka yksi tykki vaurioitui.

Lähteet

Vuosaari
Helsingin patsaat ja veistokset
Suomen muistomerkit
Seppälä (Mikkeli)

Seppälä (tunnettu aikaisemmin nimellä Seppola) on Mikkelissä sijaitseva kylä, joka on ollut aiemmin osa Mikkelin maalaiskuntaa. Kylä sijaitsee noin neljä kilometriä Pieksämäen valtatien (72) varrelta. Seppälän kylä ei muodosta selkeää kyläkokonaisuutta, ja siellä sijaitsevat muun muassa Löyttyjärvi ja muita pieniä järviä. 

Seppälän kylällä sijaitsee muun muassa Seppolan säteriratsutila, jonka vuoksi alueella on ollut aikoinaan merkittävää vuokraviljelyä.

Seppälä kuului Mikkelin maalaiskuntaan ennen vuotta 2001, kunnes maalaiskunta liitettiin Mikkelin kaupunkiin.

Lähteet 
 https://issuu.com/mikkelinkaupunki/docs/hiirolan_kylahistoriaa Hiirolan kylähistoriaa, Seppälä, Seppola sivut.10 ja 11. Viitattu 18.3.2021
https://kirjasto.mikkeli.fi/etela-savon-kartanot/index.php?page=mikkelinmlk Herrasväen asuinpaikat (Seppola) Viitattu 18.3.2021
http://seutu.wikimikkeli.fi/images/d/d7/Kulttuuriperintokohteita_varhaiskasvatuksen_kayttoon.pdf Kulttuuriperintökohteita Mikkelin seudulla s. 15 (Rämälä). Viitattu 18.3.2021
https://www.genealogia.fi/hakem/rusth18.htm  C. Karelska Dragonregemente - Karjalan Rakuunarykmentti No. 39, Seppälä, Seppola. Viitattu 18.3.2021
Google maps Seppälä (Mikkeli)

Mikkelin maalaiskunnan kylät
Kuusiston radio- ja televisiomasto

Kuusiston radio- ja televisiomasto on Kaarinassa sijaitseva Digitan päälähetinasema, josta lähetetään Varsinais-Suomen alueelle antenni-TV- ja ULA-radiolähetyksiä. Maston pituus on 319 metriä ja se on maakunnan korkein rakennelma. Masto otettiin käyttöön marraskuussa 1964.

Lähteet
Digita: "Radio- ja tv-lähetyksiä välitetty Turun Kuusiston asemalta 50 vuotta" (julkaistu 20.5.2015, viitattu 18.3.2021)
Yle Uutiset/Sami Tammi: "Tässä työssä ei saa huimata – radioverkkoasiantuntijan toimisto on 300 metrin korkeudessa" (julkaistu 20.5.2015, viitattu 18.3.2021)

Aiheesta muualla
Digita: Radion kartta ja kanavat
Digita: Antenni-TV:n kartta ja saatavuus

Kaarinan rakennukset ja rakennelmat
Radiomastot
Julianna Borsos

Julianna Borsos (s. 8. tammikuuta 1971 Bryssel, Belgia) on suomalainen rahoitusalan ja pääomasijoittamisen ammattilainen ja perustamansa Bocap-konsernin toimitusjohtaja.
Hän on syntynyt 1971 Brysselissä ja kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ranskalais-suomalaisesta koulusta vuonna 1990. Hän valmistui kauppatieteiden maisteriksi kolmessa vuodessa 1993 Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulusta, josta hän väitteli 1998–1999 nuorimpana naispuolisena väittelijänä. Hän on opiskellut sekä Suomessa että ulkomailla, mutta hänen kaikki tutkintonsa ovat Suomesta. Borsos on naimisissa kauppaneuvos Kyösti Kakkosen kanssa ja hänen perheeseensä kuuluu aviomiehen lisäksi tämän kaksi aikuista tytärtä sekä koira. Hän on työskennellyt Suomessa rahoitusalalla ja lisäksi lyhyitä aikoja ulkomailla, esimerkiksi Belgiassa ja Yhdysvalloissa.

Aiheesta muualla 
 Heikki Arppi: Pian viisi vuotta naimisissa olleet Kyösti Kakkonen ja Julianna Borsos ensimmäisessä ja ehkä myös viimeisessä yhteishaastattelussaan – "Rakkautta ja rahaa ei saa sotkea" – Karjalainen 13.5.2020.

Lähteet

Elävät henkilöt
Suomalaiset yritysjohtajat
Vuonna 1971 syntyneet
Ristiinan hyvinvointiasema

Ristiinan hyvinvointiasema on Mikkelin Ristiinan kirkonkylällä toimiva julkinen sosiaali- ja terveysasema. Vuoden 2017 alusta Mikkelin terveys- ja sosiaalipalveluiden toteuttamisesta on vastannut usean kunnan yhteisen Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Essote ja vuoden 2023 alusta Etelä-Savon hyvinvointialue.

Terveysaseman laboratoriotoiminnoista vastaa Itä-Suomen laboratoriokeskuksen liikelaitoskuntayhtymä (ISLAB).

Lähteet

Aiheesta muualla
Essote - sairaaloiden ja hyvinvointikeskusten osoitteet ja kartat (essote.fi)

Ristiina
Mikkelin rakennukset ja rakennelmat
Suomen terveysasemat, terveyskeskukset ja terveyskeskuspäivystykset
Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä
Haukivuoren hyvinvointiasema

Haukivuoren hyvinvointiasema on Mikkelin Haukivuoren pitäjän Asemankylässä palveleva julkinen sosiaali- ja terveysasema. Vuoden 2017 alusta Mikkelin terveys- ja sosiaalipalveluiden toteuttamisesta on vastannut usean kunnan yhteisen Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Essote ja vuoden 2023 alusta Etelä-Savon hyvinvointialue.

Hyvinvointiasema muutti tammikuun lopulla 2021 Haukivuoren palvelukeskus Kotikartanon tehostetun palveluasumisen yksikön naapuriksi. Terveysaseman laboratoriotoiminnoista vastaa Itä-Suomen laboratoriokeskuksen liikelaitoskuntayhtymä (ISLAB).

Lähteet

Aiheesta muualla
Terveyspalvelut (haukivuori.fi)
Essote - sairaaloiden ja hyvinvointikeskusten osoitteet ja kartat (essote.fi)

Haukivuori
Mikkelin rakennukset ja rakennelmat
Suomen terveysasemat, terveyskeskukset ja terveyskeskuspäivystykset
Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä
Ma Rainey’s Black Bottom

Ma Rainey’s Black Bottom on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut George C. Wolfe. Se perustuu August Wilsonin samannimiseen näytelmään vuodelta 1982. Elokuva kertoo ”bluesin äitinä” tunnetun Ma Raineyn ja hänen yhtyeensä myrskyisästä äänityssessiosta 1920-luvun Chicagossa. Ma Raineyta elokuvassa näyttelee Viola Davis, ja hänen yhtyeensä omapäistä trumpetistia Levee Greenia esittää Chadwick Boseman viimeiseksi jääneessä roolissaan. Boseman kuoli elokuussa 2020 elokuvan jälkituotantovaiheessa, ja elokuva on omistettu hänen muistolleen.

Ma Rainey’s Black Bottom sai rajallisen teatterilevityksen Yhdysvalloissa 25. marraskuuta 2020, ja se julkaistiin Netflixissä 18. joulukuuta. Kriitikot ylistivät Davisin ja Bosemanin näyttelijäsuorituksia sekä elokuvan puvustusta ja lavastusta. Elokuva sai viisi Oscar-ehdokkuutta, muun muassa parhaasta miespääosasta ja naispääosasta, ja lopulta palkittiin kahdella Oscarilla: parhaasta puvustuksesta sekä parhaasta maskeerauksesta.

Näyttelijät

Vastaanotto 

Helsingin Sanomien kriitikko Harri Uusitorppa antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä, ja ylisti Chadwick Bosemanin ja etenkin Viola Davisin roolisuorituksia. Uusitorppa analysoi, että elokuva kertoo näennäisesti äänityssessiosta, mutta pohjimmiltaan kyse on paljon muustakin, kuten ”arvosta ja arvottomuudesta, vallasta ja valtasuhteista sekä kulttuurisesta riistosta ja rakenteellisesta rasismista”. Kriitikko Juho Typpö puolestaan valitsi Ma Rainey's Black Bottomin yhdeksi vuoden 2020 kymmenestä parhaasta elokuvasta. Elokuva on hänen mukaansa ”painava kuvaus rasismista ja valta-asetelmista, mutta aivan erityisesti näyttelijöiden taidonnäyte”.

Lähteet 

Vuoden 2020 yhdysvaltalaiset elokuvat
Draamaelokuvat
Yhdysvaltalaiset näytelmiin perustuvat elokuvat
The Babadook

The Babadook on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut australialainen kauhuelokuva. Se on ohjaaja Jennifer Kentin ensimmäinen kokopitkä elokuva, ja sen pääosissa näyttelevät Essie Davis ja Noah Wiseman. Elokuvan ensi-ilta oli Sundancen elokuvajuhlilla 17. tammikuuta 2014, minkä jälkeen se sai hyvän vastaanoton Yhdysvalloissa ja Euroopassa tuottaen lopulta 10,3 miljoonaa dollaria.

Juoni 
Elokuva kertoo uupuneesta yksinhuoltajaäidistä, Amelia Vanekista (Essie Davis), ja tämän kuusivuotiaasta pojasta Samuelista (Noah Wiseman), jonka käytös on muuttunut epävakaaksi: Sam rakentelee aseita kuvitteellista hirviötä vastaan ja vie niitä jopa kouluun asti. Eräänä iltana Sam pyytää äitiään lukemaan hänelle ponnahduskirjaa nimeltä Herra Babadook. Kirjan Babadook on pitkä, kalpea, silinterihattuinen hirviö, joka piinaa niitä, jotka ovat saaneet tietää sen olemassaolosta. Kirjan sisältö käy yhä karmivammaksi, ja Amelia koittaa päästä siitä eroon, mutta Sam on vakuuttunut siitä, että Babadook on olemassa.

Näyttelijät

Vastaanotto 

Rotten Tomatoes -sivustolla 98 prosenttia elokuvan arvioista on ollut myönteisiä, ja sitä pidettiin yhtenä vuoden 2014 parhaista elokuvista. Äkkisäikäytysten sijaan The Babadook onnistuu monien kriitikoiden mukaan luomaan aitoa kauhun tunnetta kertoen samanaikaisesti myös aidosti koskettavan tarinan. Helsingin Sanomien Leena Virtanen kehui elokuvaa ”tehokkaaksi” ja antoi sille kolme tähteä viidestä elokuvan televisioesityksen yhteydessä. Ilta-Sanomien Reija Karkkonen sanoi The Babadookin olevan ”mielenkiintoinen, omaperäinen ja hyvin näytelty” elokuva, joka ”rakentaa rauhassa pelottavaa ja ahdistavaa tunnelmaa sen sijaan, että turvautuisi säikyttelyihin”. 

Ensimmäisen Manaaja-elokuvan ohjaaja William Friedkin kehui The Babadookia Twitterissä ja sanoi, ettei ole koskaan nähnyt pelottavampaa elokuvaa. Elokuvatutkija Amanda Howellin mukaan elokuva yhdistää kauhuelokuvan ja taide-elokuvan keinoja, rinnastaen sen muihin lähiaikoina ilmestyneisiin taidetta ja kauhua yhdistäviin elokuviin, kuten Pan’s Labyrinth (2006), Ystävät hämärän jälkeen (2008) sekä Antichrist (2009).

Lähteet 

Vuoden 2014 elokuvat
Kauhuelokuvat
Australialaiset elokuvat
Saara Kankaanrinta

Saara Kankaanrinta (s. 1978, Joensuu) on suomalainen ympäristövaikuttaja, luonnonsuojelija ja yrittäjä, joka on perustanut Itämeren tilaa edistävän säätiön sekä kaksi yritystä. Lisäksi hän istuu useiden yhtiöiden hallituksessa.

Kankaanrinta on opiskellut poliittista historiaa ja valtio-oppia Turun yliopistossa. Ratkaiseva askel oman vahvan eetoksensa toteuttamisessa tapahtui opintojen jälkeen, kun Kankaanrinta pääsi töihin yhteiskuntasuhde- ja viestintäjohtajaksi John Nurmisen Säätiöön, Itämeren suojelun pariin.

Vuonna 2008 Ilkka Herlin, Anna Kotsalo-Mustonen ja Kankaanrinta perustivat Baltic Sea Action Groupin, viralliselta nimeltään Elävä Itämeri -säätiön, ja säätiön tarkoitukseksi kirjattiin ihmisen ja luonnon hyvinvoinnin edistäminen.

Ilmastonmuutoksen torjumisesta on tullut viime vuosina Kankaanrinnalle tärkeä tavoite Itämeren suojelemisen rinnalle. Viime lokakuussa Saara käynnisti Baltic Sea Action Groupissa Ilmatieteen laitoksen ja Sitran kanssa Carbon Action -pilottiprojektin. Siinä tutkitaan, miten hiilen varastoitumista ilmakehästä peltomaahan voidaan nopeuttaa suomalaisilla maatiloilla. Hanke on herättänyt kiinnostusta ympäri maailmaa. Mukana sen verkostossa on huippututkijoita nobelisti Rattan Lalista lähtien sekä kymmeniä suomalaisia maatiloja.

Kankaanrinta omistaa yhdessä puolisonsa Ilkka Herlinin kanssa Qvidjan koetilan Paraisilla. Tilalla tutkitaan uudistavaa maataloutta, jonka tärkein tavoite on maaperän kunnon parantaminen.

Vuonna 2019 Kankaanrinta palkittiin The Globe Energy Award -palkinnolla ympäristötekojensa ansiosta.

Lähteet 

Elävät henkilöt
Syntymävuosi puuttuu
Suomalaiset ympäristöaktivistit
Suomalaiset ympäristönsuojelijat
Vuonna 1978 syntyneet
Maria Pennanen

Maria Pennanen on Frankfurtissa toimivan finanssiteknologian startup-kiihdyttämön perustaja. Hän on kerännyt pitkän kokemuksen kansainvälisistä liiketoiminnan johdon tehtävistä ja on nyt aktiivinen startup-neuvonantaja ja yksityissijoittaja.

Alun perin Pennanen on prosessikemian diplomi-indinööri Åbo Akademista, missä hän opiskeli paperikemiaa ja teollisuustaloutta. Diplomityön jälkeen hänen professorinsa kannusti väitöskirjan tekoon, mutta Pennanen halusi ensin ulkomaille. Professorin verkostojen kautta hän päätyi sveitsiläiseen mineraaliyhtiöön tutkijaksi. Lisäksi hän on suorittanut töiden ohessa johtamisen MBA-koulutuksen ja opiskeli organisaatiopsykologiaa ja muutosjohtamista arvostetussa ranskalaisessa kauppakorkeakoulu Inseadissa.

Joulukuussa 2020 Pennanen julkaisi kirjan How to f*ck up your startup, joka kertoo start-up yrittäjyyden sudenkuopista ja siitä, miten siinä onnistua. 

Pennanen puhuu kahdeksaa eri kieltä ja hän on neuvonut yli sataa start-up firmaa.  

Vuonna 2021 eurooppalaisia startup-uutisia kertova EU-startups -sivusto listasi 50 vaikutusvaltaisinta naispuolista startup-yrittäjää ja sijoittajaa. Ainoa suomalainen nimi listalla oli Maria Pennanen.

Lähteet 

Elävät henkilöt
Syntymävuosi puuttuu
Suomalaiset henkilöt
Pulkkila (Anttola)

Pulkkila on Anttolaan kuuluva kylä, joka sijaitsee noin 16 kilometriä Anttolan keskustaajamasta. Nykyisin Anttola on osa Mikkelin kaupunkia. Pulkkilassa sijaitsee suurkokoinen Majaatlampi ja lukuisia muita pieniä lampia. Kylä on haja-asutusaluetta, kylä ei muodosta selkeää kyläkokonaisuutta, ja sitä ympäröivät lähinnä tiheät metsiköt ja aavat peltoaukeat. Pulkkilan kautta kulkee Kokkosenlahdelta Siikakoskeen päin kulkeva maantie.

Pulkkila on maalaismaisemaltaan perinteinen. Kylällä sijaitsee muun muassa talonpoikien asumuksena toiminut savupirtti, joka on merkitty nykyisin Museoviraston erityissuojelukohteeksi. Aiemmin Pulkkila on ollut pientalonpoikien asutusaluetta, jossa on ollut  pienviljelyä ja karjataloutta.

Lähteet 
 http://hiski.genealogia.fi/seurakunnat/srk?CMD=SRK&ID=14&TYPE=HTML&LANG=FI Genealogia.fi (Hiski), Anttolan kylät suomeksi. Viitattu 20.3.2021
 http://www.narc.fi:8080/VakkaWWW/Selaus.action?kuvailuTaso=AM&avain=37346.KA Arkistonmuodostaja: Anttolan seurakunta (Maantieteellinen toiminta-alue) Viitattu 20.3.2021

Anttolan kylät
Penny Dreadful

Penny Dreadful on brittiläis-yhdysvaltalainen kauhusarja, jonka on luonut John Logan. 

Sarjan tapahtumat sijoittuvat pääasiassa viktoriaanisen ajan Lontooseen ja siinä on mukana tapahtumia ja hahmoja kauhukirjallisuuden klassikoista kuten Mary Shelleyn Frankensteinista, Bram Stokerin Draculasta ja Oscar Wilden Dorian Grayn muotokuvasta. Sarjan nimi viittaa 1800-luvun kauhusarjajulkaisuihin, ja nimen voi suomentaa esimerkiksi ”pennin kauhuksi”. 

Sarjan 1930-luvun Los Angelesiin sijoittuva spin-off Penny Dreadful: City of Angels sai ensi-esityksensä Showtime-kanavalla 26. huhtikuuta 2020.

Rooleissa

Juoni
Ensimmäisen kauden tapahtumat alkavat vuoden 1891 Lontoosta, jossa seikkailija Malcom Murray ja hänen kumppaninsa Vanessa Ives palkkaavat yhdysvaltalaisen entisen sotilaan etsimään Murrayn tytärtä Minaa, jonka on siepannut yliluonnollinen olento. Heidän joukkoonsa liittyy myös nuori tohtori Victor Frankenstein, jota vainoaa hänen henkiin herättämänsä olento. 

Sarjan toisella kaudella Vanessa Ivesia jahtaavat Evelyn Poolem johtamat noidat, jotka haluavat tuoda hänet mestarinsa Luciferin eteen. Frankenstein luo olennolleen vaimon ja poliisi etsii Chandleria hänen majatalossa tekemänsä murhan vuoksi.

Kolmannella kaudella hahmot ovat päätyneet eri puolille maailmaa, ja Kreivi Draculan saapuessa Lontooseen käydään lopullinen taistelu Vanessa Ivesin sielusta.

Lähteet

2010-luvun televisiosarjat
Brittiläiset kauhusarjat
Yhdysvaltalaiset kauhusarjat
Vampyyrisarjat
Pia Värri

Pia Värri on suomalainen pianisti ja säestäjä-coach. 

Värri työskentelee pääsääntöisesti Pariisissa, jossa hän toimii säestyksen lehtorina Crr de Boulogne-Billancourt:ssa, säestäjä-opettajana Pôle Supérieur de Paris-Boulogne:ssa sekä Cnsmd de Paris’n lauluosaston säestäjä-coachina. Hän on myös toiminut korrepetiittorina Suomen Kansallisoopperassa, Théâtre de Châtelet:ssa, Opéra de Lyonissa sekä Kokkolan Oopperassa. Värri on opettanut Joutsenon Taidekesän laulun- ja säestyksen kurssilla jo useiden vuosien ajan sekä toiminut Italiassa Castelluccio tra Musica e Natura -kesäkurssien säestäjänä.

Yhteistyötä Värrin kanssa ovat tehneet mm. kapellimestarit Sakari Oramo, Alain Altinoglu, Samuel Jean, Christophe Eschenbach ja Kasushi Ono sekä laulajat Anu Komsi, Karita Mattila, Sting ja Elvis Costello.

Yhdessä Anu Komsin kanssa Värri on kantaesittänyt ja levyttänyt useita suomalaissäveltäjien lauluja; säveltäjien Jouni Kaipainen, Olli Kortekangas, Per Henrik Nordgren, Jyrki Linjama ja  Sebastian Fagerlund laulut Leinon runoihin sekä Kaija Saariahon Eino Leino laulusarjan kuin myös Saariahon laulut Pentti Saarikosken runoihin. 

Myös korrepetiittorina Värri on ollut mukana merkittävissä produktioissa; mm. Saariahon oopperan Emilie ja teoksen Mirage kantaesityksissä sekä Steve Nieven Welcome to the voice -oopperan kantaesityksessä Pariisissa.

Lähteet 

Suomalaiset pianistit
Elävät henkilöt
Niche-pankki

Niche-pankki on raha, luotto ja maksuliikettä harjoittava yritys, joka on erikoistunut tarjoamaan vain tiettyjä pankkipalveluita. Ne eivät siis ole täyden palvelun pankkeja, vaan rajaavat toimintaansa tietyntyyppisiin pankkipalveluihin. Yhteisenä tekijänä niche-pankeille on, että niiden konttoriverkosto voi olla harvalukuinen tai sitä ei ole ollenkaan. Niche-pankkien asiakaskontaktit tehdään valtaosin netissä tai puhelimitse. Ne perivät tilinkäytöstä tai laskujen maksamisesta vähän tai eivät mitään. Niche-pankit ovat pääsääntöisesti keskittyneet vähittäispankkitoimintaan. Ruotsissa esimerkiksi Skandiabanken ja Länsförsäkringar Bank ovat niche-pankkeja.

Suomessa niche-pankit eivät ole yleistyneet, ellei kauppapankkia; S-pankkia lueta sellaiseksi.

Lähteet 

Pankit
Pankkitoimi
Juha Majanen

Juha Antti Majanen (s. 11. helmikuuta 1969 Halikko) on suomalainen juristi, joka valittiin vuonna 2021 valtiovarainministeriön kansliapäälliköksi valtiosihteerin nimikkeellä viisivuotiskaudelle 2021–2026. Hän seuraa tehtävässä Martti Hetemäkeä.

Majanen opiskeli oikeustiedettä Helsingin yliopistossa ja valmistui kandidaatiksi vuonna 2000. Hän on työskennellyt valtiovarainministeriössä vuodesta 2002 lähtien muun muassa hallinto- ja kehitysjohtajana ja budjettipäällikkönä sekä määräaikaisena kansliapäällikkönä Hetemäen jäätyä eläkkeelle. Uuden kansliapäällikön valintaprosessi pitkittyi, ja Majanen oli mukana vasta toisella hakukierroksella. Hänen nimityksensä varmistui maaliskuussa 2021.

Viitteet

Suomalaiset juristit
Kansliapäälliköt
Vuonna 1969 syntyneet
Elävät henkilöt
M&J Dynastia

M&J Dynastia Oy on vuonna 2014 perustettu telemarkkinoinnin yritys, jonka päätoimipaikka on Kuopio. Yrityksen toimistot sijaitsevat Kuopiossa, Helsingissä, Jyväskylässä, Oulussa ja Varkaudessa. Yrityksen toimitusjohtajana toimii Mika Kekkonen. Yrityksen liikevaihto on viimeisin tilikauden (2019/12) mukaan 1,3 miljoonaa euroa. 

Yritys on Suomen Asiakkuusmarkkinointiliiton (ASML) Reilu työnantaja .

Lähteet 

Suomalaiset telemarkkinointiyritykset
Tšekin läänit

Keski-Euroopassa sijaitseva Tšekin tasavalta () jakautuu 13 lääniin (kraj) sekä niiden ulkopuolella olevaan pääkaupunkialueeseen (hlavní město). Aiemmin Tšekki jakautui 73 piiriin (okresy, yksikkö okres), joiden toimivaltuudet lakkautettiin 1. tammikuuta 2003 toteutetussa paikallishallintouudistuksessa. Läänijako oli tosin otettu käyttöön jo aikaisemmin, tammikuussa 2000.

Taulukko lääneistä

Läänien vaakunat

Katso myös 
 ISO 3166-2:CZ
 Tšekin NUTS-aluejako

Lähteet 

Tšekin läänit
Luettelo puhekieleen vakiintuneista tavaramerkeistä

Tässä listassa on tavaramerkkejä ja mitätöityjä tavaramerkkejä, jotka ovat vakiintuneet yleiskielessä käyttöön minkä tahansa sanan tavoin.

Luettelossa on seuraavan kaltaisia sanoja:

 Entisiä tavaramerkkejä, joiden omistaja on menettänyt oikeuden tavaramerkkiin, kun sana on muuttunut yleiskieliseksi sanaksi. Kun sana menettää erottumiskykynsä ja sitä käytetään yleisesti puhekielessä kaikista vastaavista tavaroista tai palveluista, voidaan tavaramerkki mitätöidä.
 Hylättyjä tavaramerkkejä, joita ei enää käytetä.
 Voimassa olevia tavaramerkkejä, jotka ovat voimassa jossain päin maailmaa.

Lähteet 

tavaramerkit
Moshoeshoen päivä

Moshoeshoen päivä on Lesothon kansallinen juhlapäivä, jota vietetään vuosittain 11. maaliskuuta.

Moshoeshoen päivää vietetään Lesothon perustajana pidetyn kuningas Moshoeshoen muistoksi. Juhlapäivää ehdottivat Basutoland Progressive Association -järjestön jäsenet vuonna 1913. Alkuperäisen ehdotuksen mukaan päivää oli tarkoitus viettää 12. maaliskuuta, jolloin Moshoeshoe solmi sopimuksen Basutomaan protektoraatin perustamisesta brittien kanssa. Päivä virallistettiin vuonna 1919 kansallisena juhla- ja vapaapäivänä.

Päivän ensimmäisissä juhlallisuuksissa Basutomaan brittiläinen asiamies Edward Garraway lahjoitti tuolloiselle kuninkaalle Griffith Lerotholille hopeisen pistoolin norsunluisella kahvalla. 1920-luvulta lähtien päivän yhteydessä alettiin järjestää esimerkiksi perinteisiä tanssi- ja lauluesityksiä sekä raveja. Eri koulujen oppilaat kilpailivat toisiaan vastaan laulukisoissa. Vuonna 1996 tuolloin vallassa ollut Basutoland Congress Party -puolue siirsi Moshoeshoen päivän nykyiselle päivämäärälleen 11. maaliskuuta. 11. maaliskuuta oli Moshoeshoen kuolinpäivä. Edellinen päivä katsottiin ongelmalliseksi brittien siirtomaahistorian takia.

Lähteet

Lesotho
Kansallispäivät
Žibuoklė Martinaitytė

Žibuoklė Martinaitytė-Rosaschi (s. 1973 Leningrad) on liettualainen säveltäjä.

Martinaitytė opiskeli aluksi Juozo Naujalio muzikos gimnazijassa Kaunasissa ja jatkoi sitten sävellysopintoja Liettuan musiikki- ja teatteriakatemiassa vuosina 1991–1993 Bronius Kutavičiuksen sekä vuosina 1993–1997 Julius Juzeliūnaksen johdolla. Hän osallistui myös monille ulkomailla järjestetyille kursseille, kuten Darmstadtin uuden musiikin kesäkursseille Saksassa vuonna 1998. Martinaitytė voitti vuonna 2010 parhaan orkesteriteoksen palkinnon teoksella Thousand Doors to the World Liettuan säveltäjäliiton järjestämässä sävellyskilpailussa. Hän on tullut useassa muussakin yhteydessä Liettuan säveltäjäliiton palkitsemaksi ja saanut muitakin palkintoja. Esimerkiksi vuonna 2020 hänelle myönnettiin sekä Liettuan kansallinen kulttuuri- ja taidepalkinto että Guggenheim-stipendi.

Martinaitytė on säveltäjänä ollut aktiivisin kamarimusiikin parissa. Hän on suosinut epätavallisia instrumentaatioita, joissa korostuvat matalan rekisterin äänet. Hän on teoksissaan myös haastanut soitinten teknisiä rajoja. Maita, joissa Martinaitytėn tuotantoa on esitetty, ovat olleet Liettua, Venäjä, Ukraina, Puola, Saksa, Itävalta, Ranska ja Yhdysvallat. Aloitettuaan uransa Euroopassa säveltäjä on asettunut New Yorkiin.

Lähteet 

Liettualaiset säveltäjät
Vuonna 1973 syntyneet
Elävät henkilöt
Nightingale Health

Nightingale Health Oyj on suomalainen terveysteknologiayhtiö.

Nightingale Health listautui Helsingin pörssin First North -listalle maaliskuussa 2021.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Nightingale Health

Suomalaiset First North -yhtiöt
Terveysteknologiayritykset
Sunday Adeyemo

Sunday Adeyemo (s. 1972, lempinimeltään Igboho) on nigerialainen autokauppias, joka on tullut tunnetuksi jorubien keskuudessa vaikutusvaltaisena hahmona fulbeihin ja karjankasvatukseen liittyvän verisen konfliktin aikana. Adeyemo on vaatinut fulbejen poistumista maan lounaisosista ja hän on tukenut myös ajatusta jorubien itsenäisyydestä.

Elämäkerta
Sunday Adeyemo syntyi vuonna 1972 Oyon osavaltiossa Igbohon kaupungissa. Sittemmin hän sai usein käytetyn lempinimensä "Igboho" kotikaupunkinsa mukaan.

1990-luvun loppupuolella Adeyemo tuli tunnetuksi eri jurbaryhmittymien yhteenotoissa. Hänen väitettyjä edesottamuksiaan on kuvattu myös nigerialaisessa elokuvassa, jossa hänen tarinaansa liittyy myös taikuus ja juju. Paikallisesti hän sai mainetta vahnigoittumattomana hahmona.

Sittemmin Adeyemo on toiminut autokauppiaana Ibadanissa. Yrityksen taustoja ei tunneta varmuudella, mutta Adeyemo on myynyt eri automerkkejä aina Toyotasta Rolls Royceen. Hänen asiakaskuntaansa on kuulunut esimerkiksi monia vaikutusvaltaisia poliitikkoja, joiden kanssa hän on myös esiintynyt usein julkisuudessa.

2010-luvulla kasvoivat jännitteet Nigerian lounaisosien väestön ja pohjoisempaa tulevien karjaa kasvattavien fulbejen välillä. Kahden ryhmän välillä on ollut myös verisiä yhteenottoja. Adeyemo tuli tunnetuksi karjankasvattajien vastaisista ulostuloistaan. Hän on vaatinut esimerkiksi fulbejen poistumista Nigerian lounaisosista. Sittemmin hän on ilmaissut myös halunsa luoda jorubien itsenäinen valtio.

Kannattajiensa joukossa Adeyemo on sankarihahmo. Hänen vastustajansa ovat syyttäneet häntä etnisen väkivallan lietsomisesta.

Lähteet

Vuonna 1972 syntyneet
Elävät henkilöt
Nigerialaiset henkilöt
Sultan (elokuva)

Sultan (suomeksi ”Kuningas”) on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen urheiludraamaelokuva, jonka ohjasi ja kirjoitti Ali Abbas Zafar. Salman Khan näyttelee nimiroolia vastanäyttelijänään Anushka Sharma. Elokuva keskittyy Sultan Ali Khaniin, kuvitteelliseen haryanalaiseen pehlwani-painijaan ja entiseen painin maailmanmestariin, jonka menestyksekäs ura on luonut kuilun hänen henkilökohtaisessa elämässään.

Sultan sai ensi-iltansa Id al-Fitrinä 6. heinäkuuta 2016. Elokuva oli suuri kaupallinen menestys ja se voitti muutamia palkintoja.

Näyttelijät

Soundtrack

Vastaanotto 
Box Office India julisti Sultanin ”jymymenestykseksi”.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 
 

Vuoden 2016 intialaiset elokuvat
Intialaiset draamaelokuvat
Elokuvat kamppailulajeista
Hindinkieliset elokuvat
Luettelo vuonna 1949 kuolleista henkilöistä



Tammikuu 
 13. tammikuuta – Aino Aalto, suomalainen arkkitehti ja muotoilija, Alvar Aallon puoliso 1924–1949 (s. 1894)
 17. tammikuuta – Kaarlo Ahtiala, suomalainen kansakoulunopettajien järjestötoiminnan alullepanija, Opettajain Lehden päätoimittaja 1906–1937 ja kouluneuvos (s. 1867)
 27. tammikuuta – Boris Asafjev (kirjailijanimi Igor Glebov), venäläinen säveltäjä, musiikkitieteilijä ja tietokirjailija (s. 1884)

Helmikuu 
 18. helmikuuta – Niceto Alcalá-Zamora, Espanjan toisen tasavallan presidentti 1931–1936 ja pääministeri 1931 (s. 1877)

Maaliskuu 
 1. maaliskuuta – Emil Elenius, suomalainen kirjailija (s. 1877)

Huhtikuu 
 4. huhtikuuta – Kaarlo Kristian Mäkinen, suomalainen opettaja, virka- ja valtiopäivämies ja kouluneuvos (s. 1864)
 8. huhtikuuta – Wilhelm Adam, saksalainen kenraali (s. 1877)
 9. huhtikuuta – Hugo Jonsson, suomalainen uimari (s. 1884)
 28. huhtikuuta – Chairil Anwar, indonesialainen runoilija (s. 1922)

Toukokuu 
 27. toukokuuta – Martin Knudsen, tanskalainen fyysikko (s. 1871)
 27. toukokuuta – Robert Ripley, yhdysvaltalainen piirtäjä, yrittäjä ja harrastaja-antropologi (s. 1890)

Kesäkuu 
 17. kesäkuuta – Arvo Aaltonen, suomalainen uimari, olympiamitalisti ja yrittäjä (s. 1889 tai 1892)
 21. kesäkuuta – Fritz Höger, saksalainen arkkitehti (s. 1877)
 25. kesäkuuta – Yrjö Airila, suomalainen lääkäri, professori ja farmakologian tutkija (s. 1887)

Heinäkuu 
 21. heinäkuuta – Anton Hjalmar Leppälä, suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja (s. 1886)

Syyskuu 
 2. syyskuuta – Emil Björkell, suomalainen toimitusjohtaja ja taiteen kerääjä (s. 1863)
 22. syyskuuta – Arthur Aspelin, suomalainen poliitikko, kansanedustaja (Kansallinen Edistyspuolue), everstiluutnantti ja varatuomari (s. 1868)

Lokakuu 
 12. lokakuuta – Viktor Andro, suomalainen lentäjä ja laskuvarjohyppääjä (s. 1926)
 17. lokakuuta – Aurel Aldea, romanialainen kenraali ja Romanian sisäministeri 1944 (s. 1887)
 31. lokakuuta – Édouard Dujardin, ranskalainen kirjailija (s. 1861)

Joulukuu 
 16. joulukuuta – Emil Aaltonen, suomalainen kenkäteollisuuden uranuurtaja, suurliikemies, lahjoittaja, taiteen keräilijä ja vuorineuvos (s. 1869)
 19. joulukuuta – Sulo Autere, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1892)
 28. joulukuuta – Hervey Allen, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1889)

Tuntematon päivämäärä 
 Camille van Mulders, belgialainen taidemaalari (s. 1868)
 Zareh Penyamian, armenialainen matonkutoja (s. 1890)

Katso myös 

 Wikipedia:Henkilön kuolintiedon lisääminen
 Wikiprojekti:Henkilöartikkeleiden syntymä- ja kuolinvuosiluokat
 Wikipedia:Wikidata/Äskettäin kuolleita

1949
Anttolan hyvinvointiasema

Anttolan hyvinvointiasema on Mikkelin Anttolan pitäjän kirkonkylällä palveleva julkinen sosiaali- ja terveysasema. Vuoden 2017 alusta Mikkelin terveys- ja sosiaalipalveluiden toteuttamisesta on vastannut usean kunnan yhteisen Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Essote ja vuoden 2023 alusta Etelä-Savon hyvinvointialue.

Terveysaseman laboratoriotoiminnoista vastaa Itä-Suomen laboratoriokeskuksen liikelaitoskuntayhtymä (ISLAB).

Lähteet

Aiheesta muualla
Essote - sairaaloiden ja hyvinvointikeskusten osoitteet ja kartat (essote.fi)
Anttolan hyvinvointiasema (suomi.fi)
Essote Palveluopas 2020 (issuu.com)
 
Anttola
Mikkelin rakennukset ja rakennelmat
Suomen terveysasemat, terveyskeskukset ja terveyskeskuspäivystykset
Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä
Beige

Beige eli beesi on vaalean ruskehtava värisävy, jota eri lähteissä kuvaillaan  vaalean hiekankeltaiseksi tai ruskean erityisen vaaleaksi sävyksi. Ranskassa se maalaamattoman villan erittäin vaalean kellanruskea väri. Eri beigesävyjä ovat mm. beasar, bisque, dead spaniard, hare naturel, niini, papyrus ja suede. Beigestä on olemassa vakioiduissa värikartastoissa, esimerkiksi ajoneuvojen spraymaaleissa useita asteita, kuten harmaabeige.

Sana beige on peräisin ranskan kielestä, jossa se on alkujaan tarkoittanut värjäämätöntä luonnonvillaa ja sen ruskehtavaa väriä. Ranskassa sana esiintyy lähinnä Burgundin ja Franche-Comtén alueiden murteissa, ja se tulee keskiranskan sanan baige kautta vanhan ranskan sanasta bege, jonka alkuperä on tuntematon. Värisävynä beige esiintyy englannin kielessä ensimmäisen kerran vuonna 1891, mutta värjäämättömän villan väriä kuvailevana adjektiivina se on tunnettu jo aiemmin, tietynlaisen kankaan nimenä jo vuonna 1819.

Kirkkautensa ja suhteellisen neutraaliutensa ansiosta beige on sävynä yhteensopiva monen puhtaan perusvärin, kuten punaisen, sinisen, keltaisen, sinivihreän, violetin, viininpunaisen tai aprikoosinkeltaisen kanssa. Se sopii myös neutraaliin harmaaseen, jolloin huoneesta tulee rauhallinen ja tyylikäs. Beige on hyvä huonesuunnittelun perussävyksikin, jolloin siihen voidaan lisätä täyteläisempiä värejä viimeistelemään kokonaisuuden.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Värit
Louis Pio

Louis Albert Francois Pio (14. joulukuuta 1841, Roskilde – 27. kesäkuuta 1894, Chicago) oli tanskalainen poliitikko, jota pidetään tanskalaisen sosialidemokratian perustajana. Pion pyrki parantamaan työväen elinolosuhteita ja hänen toimintansa katsotaan aloittaneen työvoiman järjestäytymisen Tanskassa.

Pio syntyi Roskildessa vuonna 1841 ja valmistuttutaan vuonna 1859 hän palveli armeijassa, opetti Borgerdysskolenissa Kööpenhaminassa ja työskenteli postivirkailijana. Louis Pio kuoli lavantautiin Chicagossa vuonna 1894.

Lähteet 

Vuonna 1841 syntyneet
Vuonna 1894 kuolleet
Tanskalaiset poliitikot
Tanskalaisten puolueiden puheenjohtajat
Sosialistit
Kousa (Mäntyharju)

Kousa, myös Kousankylä tai Kousanniemi, on kylä Mäntyharjun länsiosassa. Se rajoittuu etelässä ja lännessä Heinolan Paistjärven kylään, pohjoisessa sen ja Pertunmaan Kuhajärven kylän väliseen Anteruksenselkään, joka on osa Ylä-Rääveliä, ja idässä yhä Pertunmaahan ja taas Heinolaan. Kousa on kiinni Ahveniston kylässä sekä muussa Mäntyharjussa pelkästään Ison Kivilammen ja Vähä Kivilammen välisellä alueella.

Maantiede 
Kousan kylässä on pikkulampia ja muutama isompi järvi jaettuna naapurikylien kanssa. Kousaan kuuluu mm. osa Ylä-Räävelistä eli Enonvedestä, Isosta Kivilammesta, Linnajärvestä ja Kousanjärvestä. Suurimpia kylässä sijaitsevia saaria ovat Nuutinsaari, Kousansaari ja Korppisaaret.

Kousan pohjois- ja koillisosat ovat todella mäkisiä ja kallioisia; korkeimmat kukkulat ovat reilusti yli sadan metrin korkeudella merenpinnasta. Harjuja Kousassa ovat esimerkiksi Tiikinharjut ja Myllyharjut.

Suot ovat Kousassa melko yleisiä. Kousan soihin kuuluvat vaikkapa Sampansuo, Mustlamminsuo ja Sistunlamminsuo.

Kousassa on neljä luonnonsuojelualuetta.

Lähteet 
 Retkikartta.fi 
 Enonveden kylien historia-kirja

Mäntyharjun kylät