Korkeasaaren eläintarha

Korkeasaaren eläintarha (, ) on Helsingin edustalla sijaitseva Korkeasaari-nimisellä kallioisella saarella ylläpidetty eläintarha, jota kutsutaan välillä myös pelkästään nimellä Korkeasaari. Vuonna 1889 perustettu eläintarha on yksi maailman vanhimmista ja sitä ylläpitää voittoa tavoittelematon säätiö. Se on Helsingin suosituimpia nähtävyyksiä. Korkeasaari on Euroopan eläintarha- ja akvaariojärjestön auditoitu jäsen. Eläinlajeja Korkeasaaren eläintarhassa on noin 150 ja kasvilajeja yli tuhat. Pieni Palosaari kuuluu myös eläintarhan alueeseen, ja siellä ylläpidetään eläintarhan toimesta Villieläinsairaalaa.

Eläintarha on avoinna vuoden jokaisena päivänä.  Eläintarhan alueella on kolme ravintolaa, kahviloita, matkamuistomyymälöitä ja useita kioskeja.

Eläintilat ja eläimet 

Korkeasaaressa on useita eri ilmastoille ja ympäristötyypeille omistettuja eläintaloja ja -alueita. Isot kissapedot asuvat Kissalaaksossa, joka on valmistunut vuonna 1964. Alun perin leijonat asuivat vuonna 1936 valmistuneessa Leijonalinnassa, joka on sittemmin remontoitu Apinalinnaksi ja jossa asuvat nykyisin berberiapinat. Borealia-talo valmistui vuonna 1995, siellä elää Suomen luonnon lintuja ja pikkunisäkkäitä. 

Trooppisessa Amazonia-talossa elää Amazonin sademetsästä kotoisin olevia pikkueläimiä: liskoja, käärmeitä, kilpikonnia, hämähäkkejä, hyönteisiä, kaloja, sammakoita, pikkuapinoita sekä papukaijoja. Sään salliessa linnut ja apinat ovat esillä ulkotarhoissa. Toinen trooppinen talo, Africasia, valmistui ja avattiin kesällä 2002. Se rakennettiin presidentti Martti Ahtisaaren vierailtua Etelä-Afrikan kansallisessa eläintarhassa, josta eläimiä ja kasveja saatiin lahjoituksena.  Africasiassa elää kääpiömangusteja, matelijoita, sammakoita, hyönteisiä, hämähäkkejä ja lintuja Afrikan aavikoilta ja Aasian sademetsistä.  

Vuonna 2016 avattiin Hämärätalo, jossa asustaa hämäräaktiivisia lajeja ja jossa on Tullin yhteistyöstä kertova näyttely.  Kotimaisia lajeja kuten metsäpeura ja ahma on esillä vuonna 2017 valmistuneella Korpi-alueella.

Luonnon- ja eläintensuojelu 

Korkeasaari pyrkii muiden eläintarhojen kanssa parantamaan eläinten hyvinvointia ja turvaamaan luonnon monimuotoisuutta. Eläintarhat pyrkivät turvaamaan luonnossa esiintyvien uhanalaisten eläinten tulevaisuutta sijoittamalla eläimiä tarhoihin, jossa ne voidaan saada lisääntymään. Onnistuneella projektilla voidaan myöhemmin päästää luontoon useita lajin edustajia. Korkeasaaresta on vahvistettu muun muassa mongolianvillihevosten, metsäpeurojen ja ilveksien luonnonkantoja alueilla, joissa niiden populaatiot ovat pienentyneet.

Korkeasaaren eläintarha on mukana yli 20 lajin EEP-ohjelmissa, joilla ylläpidetään tervettä uhanalaisten lajien eläintarhoissa elävää kantaa Euroopassa. Leif Blomqvist alkoi pitämään lumileopardien kantakirjaa vuonna 1976 toimiessaan Korkeasaaren intendenttinä , ja alkoi toimia lajin koordinaattorina kun sille perustettiin EEP-ohjelma vuonna 1987. Nykyisin Korkeasaaresta käsin koordinoidaan kolmen eläinlajin EEP-ohjelmia: eläintenhoidon johtaja Nina Trontti markhorien , kuraattori Hanna-Maija Lahtinen metsäpeurojen ja tutkimuskoordinaattori Kirsi Pynnönen-Oudman tunturipöllöjen. Lisäksi Korkeasaari toimii monessa EAZA:n lajikomiteassa. 

Eläintarha pyrkii olemaan toiminnassaan hiilineutraali vuoteen 2030 mennessä.  Korkeasaari on Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) jäsen.

Varainkeruutapahtumat 
Korkeasaaressa järjestetään vuosittain yleisötapahtumia, joilla kerätään varoja eläintensuojelutyöhön. Tällaisia ovat esimerkiksi Kissojen yö -tapahtumat, jolloin eläintarha on auki keskiyöhön asti ja varoilla tuetaan uhanalaisten amurinleopardien ja amurintiikereiden suojelua.   Vuonna 2019 järjestettiin enimmäistä kertaa Lux Helsingin kanssa yhteistyössä Lux Korkeasaari -tapahtuma, jolla kerättiin varoja lumileopardien suojeluun.  Muita tapahtumia on esimerkiksi pääsiäisen aikaan Pääsiäissaari. Korkeasaaressa on järjestetty aikaisemmin myös Art meets Sand -hiekkaveistoskilpailu ja Art meets Ice -jääveistoskilpailuja.

Villieläinsairaala 
Korkeasaaren eläintarha ylläpitää Palosaaressa Villieläinsairaalaa, jossa se hoitaa sinne tuotuja orpoja ja loukkaantuneita kotimaisia villieläimiä. Villieläinsairaalaan tuodaan vuosittain hoitoon yli 1000 loukkaantunutta luonnonvaraista eläintä, joista noin 40% kuntoutuu ja voidaan palauttaa luontoon.

Korkeasaaren eläintarhan historia 

Korkeasaarta vuodesta 1883 asti vuokrannut Helsingin Anniskeluyhtiö suunnitteli eläintarhan perustamista useamman vuoden, jonka aikana asiamiehet kävivät muun muassa tutustumassa Tukholman ja Kööpenhaminan eläintarhoihin. Ensimmäinen virallinen ehdotus Alppilasta tarhan sijoituspaikkana hylättiin niukasti kaupunginvaltuuston äänestyksessä 19. marraskuuta 1889. Alkuperäisin suunnitelma eläintarhasta Korkeasaaressa tuli sen sijaan toteutumaan. Arkkitehti Frithiof Mieritz suunnitteli eläintarhaan sen alkuvuosina useita rakennuksia, ja myös myötävaikutti eläintarhan perustamiseen lahjoittamalla Anniskeluyhtiölle kaksi karhunpentua, joita varten hän suunnitteli Korkeasaaren ensimmäisen Karhulinnan.

Helsingin Anniskeluyhtiöllä oli taloudellisia vaikeuksia jo ensimmäisen maailmansodan aikana väliaikaisen alkoholin anniskelukiellon takia ja kun kieltolaki tuli voimaan vuonna 1919, yhtiön talous romahti ja eläintarha siirtyi seuraavana vuonna Helsingin kaupungin omistukseen, ja se muutettiin itsenäiseksi virastoksi se vuonna 1989. Aluksi eläintarhan toimintaa johti intendentti, mutta sen siirryttyä kaupungin virastoksi toimintaa johti eläintarhan johtaja. Eläintarha toimi Helsingin kaupungin alaisena vuoden 2017 loppuun asti, jonka jälkeen toimintaa on ylläpitänyt Korkeasaaren eläintarhan säätiö sr. 

Korkeasaaren eläintarhan säätiö sr aloitti toimintansa vuoden 2018 alusta. Se toimii osana Helsingin kaupunkikonsernia ja sen päättävänä elimenä on hallitus, jonka Helsingin kaupunginhallitus nimeää. Eläintarhan toimintaa johtaa toimitusjohtaja. Säätiö ylläpitää eläintarhaa, huolehtii Korkeasaaren alueesta ja siellä olevista kiinteistöistä, sekä kehittää eläintarhan palveluita. Säätiönä Korkeasaari voi osallistua aikaisempaa laajemmin kansainväliseen lajiensuojelutyöhön, kehittää yritysyhteistyötä ja varainhankintaa. Korkeasaaren säätiö on yleishyödyllinen yhteisö, eikä tavoittele taloudellista voittoa. Helsingin kaupunki tukee edelleen Korkeasaaren toimintaa.

Kulkuyhteydet 
Korkeasaareen on sekä silta- että lauttayhteys. Viereisestä Mustikkamaan saaresta johtaa eläintarhaan vuonna 2003 valmistunut 240-metrinen silta. Mustikkamaalle taas johtaa kaksi siltaa, tieliikennesilta Kulosaaresta sekä kevyen liikenteen Isoisänsilta Kalasatamasta. Rautatientorilta Korkeasaaren lipunmyynnin eteen Mustikkamaalle kulkevan bussilinjan 16 lisäksi liikenneyhteyksiksi on Isoisänsillan valmistumisen jälkeen laskettu myös Sompasaareen kulkevat linja-autot sekä Kalasataman metroasema, josta on kävelymatkaa noin kilometri. 74 prosenttia eläintarhan kävijöistä kulkee Korkeasaareen Mustikkamaan kautta.

Toukokuun alusta syyskuun loppuun Korkeasaareen on Suomen Saaristokuljetuksen liikennöimä vesiliikenneyhteys Kauppatorilta. Matka kestää noin 15–20 minuuttia. Ennen sillan valmistumista saareen oli vain lautta- ja vesibussiyhteys, ja eläintarha suljettiin yleisöltä talven ajaksi vesiliikenteen loppuessa syksyllä ja eläintarhan henkilökunta käytti moottorivenettä sekä meren jäädyttyä jäätietä. Nykyisin eläintarha on avoinna vuoden jokaisena päivänä. 

Korkeasaaren pohjoisrantaan rakennetaan Kruunusiltoja, joiden valmistumisen myötä eläintarhaan pääsee tulevaisuudessa myös raitiovaunulla.

Eläintarha mediassa

Musiikki ja televisio 
Näyttelijä Elina Salo levytti vuonna 1979 eläintarhasta kertovan lastenlaulun ”Lähdetään Korkeasaareen”. Myös PMMP on levyttänyt "Korkeasaari"-nimisen kappaleen. 

Karvakorvat oli MTV3-kanavalla vuonna 1996 esitetty huumorisarja, jossa eri eläintarhojen eläimiä esittävät lyhyet videopätkät oli muutettu sketseiksi jälkiäänittämällä niihin humoristinen dialogi ja musiikki. Sketsien välissä näyttelijä Mika Nuojua esitteli Korkeasaaren eläinlajeja.

Vuonna 2009 subtv-kanavalla esitettiin Korkeasaari-nimistä sarjaa, jossa seurattiin Korkeasaaren eläinten ja niiden hoitajien arkea. Sarjaa juonsi Kiti Kokkonen. 

Toukokuussa 2022 Ruutu-suoratoistopalvelu alkoi näyttää livelähetyksiä Korkeasaaresta. Lähetyksissä näkyy amurintiikerien, pikkupandojen ja saukon tarhoihin ympäri vuorokauden. Lähetykset kestävät kolme kuukautta.  

Syksyllä 2022 Nelosella alkaa Korkeasaaren eläintarhasta kertova TV-ohjelma, jonka nimi on jälleen Korkeasaari.

Kirjallisuus 

 

  
 
 
 
Biologi ja tietokirjailija Sesse Koivisto on tehnyt usean teoksen, jossa kuvataan hänen ja Ilkka Koiviston arkea heidän perheensä asuessa Korkeasaaressa. Kirjoista myydyin on Eläintarha olohuoneessamme (1972), joka kertoo Koivistojen perheen monista epätavallisista kotihoidokeista.

Mediassa huomiota nostattaneet eläintapahtumat 

Korkeasaaren karhujen herääminen talviunilta on jokavuotinen uutisaihe. 

Lokakuussa 2004 Korkeasaari suunnitteli luopuvansa paviaaneista niiden asuttaman rakennuksen huonon kunnon takia. Paviaaneja tarjottiin myös muihin eläintarhoihin, mutta missään ei ollut niille tilaa. Julkisuudessa asia oli paljon esillä, ja iäkkäiden paviaanien lopettamista vastustettiin. Asian symboliksi nousi erityisesti lauman johtaja Repe. Apinalinna saatiin lopulta kunnostettua yksityisen testamentin varoilla, ja paviaaneille löydettiin uusi sijoituspaikka. Vuonna 2013 paviaanit saivat uuden kodin Tanskasta, ja Apinalinnaan muutti Suomen ilmastoon paremmin sopivia berberiapinoita. 

Elokuussa 2007 sattui tapaus, jossa kameli puri aasianvilliaasin hengiltä. Aitauksessa eli kaksi kamelia ja kolme aasia. Korkeasaaren eläintarhan silloinen johtaja Seppo Turunen kertoi, että nuorempi aasiuros oli jo pidemmän aikaa häirinnyt vanhempaa kameliurosta. Aasin purtua kamelia syntyi tappelu. Kameli puri aasia takaisin, minkä seurauksena aasi kuoli. Aitauksen eläimet olivat eläneet yhdessä jo useamman vuoden aasiurosta lukuun ottamatta. Nykyisin kamelit ja aasit asuvat eri tarhoissa.

Marraskuun alussa 2010 eläintarhan 13-vuotias urosahma karkasi tarhastaan ilmeisesti poikkeuksellisen paksun lumikerroksen takia. Se saatiin kiinni samana päivänä kuuden kilometrin päästä, Laajasalon Santahaminasta.

Korkeasaaren kaikki 16 chilenflamingoa löydettiin 9. huhtikuuta 2010 kuolleina ulkoaitauksestaan. Linnut oli unohdettu yön ajaksi ulos ja saareen päässyt kettu raateli niistä ainakin kaksi muiden kuollessa šokkiin.

Vuonna 2016 Korkeasaareen sijoitettin viranomaisten toimesta aavikkokettu, joka oli ollut Suomessa laittomasti lemmikkinä. Se on toiminut mediassa monesti esimerkkinä laittomasta lemmikkikaupasta ja eläinten salakuljetuksesta.  Kesällä 2020 aavikkokettu sai poikasia, joista iloittiin myös mediassa. 

Vuoden 2019 kesällä Korkeasaaren Villieläinsairaalaan tuotiin hoitoon saimaannorppa. Sitä ei voitu palauttaa hoidon jälkeen luontoon tautiriskin takia, mutta se sai viranomaisilta luvan jäädä eläintarhaan. Piitsniemen Topias -nimen saanut norppa kerkesi kuitenkin kuolla suolitukokseen, ennen kuin sille saatiin rakennettua oma allas.

Tammikuussa 2022 Korkeasaaren Villieläinsairaalaan tuotiin Helsingistä kiinni otettu nuori peura, jota epäiltiin mediassa poroksi. DNA-testi vahvisti kuitenkin että kyseessä on metsäpeura. Eläin oli pahasti nälkiintynyt ja jäi hoitoon Villieläinsairaalaan. Se luultavasti palautetaan luontoon, kun se on kuntoutunut.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Ylen juttu Korkeasaaren 125-vuotisesta historiasta (45 min).
 Korkeasaaren eläintarhan kotisivu.
 Korkeasaaren ystävät ry.
 Ylen Elävä arkisto: Mennään Korkeasaareen.
 600 eläimen valtakunta Korkeasaaren täyttäessä 50 vuotta, Suomen Kuvalehti, 27.05.1939, nro 21, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Seulonnan keskeiset artikkelit
Suomen eläintarhat
Helsingin nähtävyydet
Helsingin kaupungin yhtiöt