Lilius (suku)

Lilius on suomalainen säätyläissuku. Ylä-Satakunnasta lähtöisin olevassa suvussa on esiintynyt sotilaita, valtiomiehiä, liikemiehiä ja professoreita, mutta erityisesti tuomareita ja pappeja. Kulttuurin piirissä tulevat esiin lähinnä kirjallisuuteen liittyvät saavutukset ja lahjoitukset erilaisiin sivistystarkoituksiin. Lilius on yksi Suomen vanhimmista yhä elossa olevista suvuista.

Historia 

Liliuksen suvun kantaisä oli Karkun pitäjän Rainion kylässä asunut varakas ratsupalvelusta suorittanut nimismies Johan "Hans" Johansson Rainenius (s. 1540), erään myöhäisen jälkeläisensä muistelmissa "Hannes Birkarlen", viimeisiä pirkkalaispäälliköitä. Rainion kylän taloista ratsutilaksi yhdistänyttä Hans Johaninpojan perhettä pidettiin jo näihin aikoihin johtavaan satakuntalaiseen väestö kerrokseen kuuluvana. Hänen vaimonsa Beata Markusdotterin äidinisä oli maavouti Henrik Henriksson, Dönsbyn herra. Hans Johaninpoika oli ilmeisesti valistunut ja varakas mies, joka lähetti poikansa Henricus Johannis Liliuksen (K 1657) Turun akatemiaan, josta myöhemmin tuli Längelmäen kirkkoherra. Henricus Liliuksen puoliso oli Sofia Jakobintytär, jonka isä oli Vesilahden kirkkoherra Jacobus Matthiae Wesilaxius.  Avioparin kolme poikaa Johannis, Andreas ja Gustavus lähetettiin opiskelemaan Turun akatemiaan. Hänen poikansa Johannes ja Andreas toimi Längelmäen kirkkoherroina ja Gustavus Messukylän kirkkoherrana. Hans Johaninpojan tytär Margareeta nai vuonna 1624 rälssitilalisen Bertil Matinpojan (1605–1681). Verrattain aikaisessa vaiheessa osa suvusta talonpoikaistui, samoin kuin esimerkiksi kävi Falck-, Munck- ja Rachlitius-säätyläissuvuille Säämingistä. Tämä näkyy siten, että paikkakunnille jääneiden jälkeläisten kummeina ei lainkaan esiintynyt säätyläishenkilöitä tai muun suvun piriin kuuluneita.

Suvun useat sukupolvet ovat vaikuttaneet muun muassa kirkkoherroina Längelmäellä ja Messukylässä, jossa suvun viiden sukupolven edustajat hallitsivat kirkkoherran virkaa lähes keskeyksettä vuosina 1690–1848. Suvun jäsenet ovat toimineet kirkkoherroina myös Joutsenossa, Sahalahdella, Jääskessä, Virolahdella, Sakkolassa, Kalvolassa, Orivedellä, Tyrväällä, Ulvilassa ja Hattulassa. 

Suvun jäseniä oli 1700-luvulla aktiivisesti mukana Suomen kulttuurielämässä, joka näkyi muun muassa toimintana Aurora-seurassa, Åbo Tidningarissa ja Turun Soitannollisessa Seurassa Suku ollut myös näkyvästi mukana Turun akatemian alkuajoista saakka, joka korostui kustavilaiseen aikaan tultaessa. Turun akatemiaan liittyy myös oletettavasti erheellinen kertomus Lilius-nimen alkuperästä, joka olisi juontanut liljakasveja koskevasta väitöskirjasta De lilis. Johannes Henrici Lilius puolusti Turun akatemiassa vuosina 1651, 1653 ja 1656 kolmenkin professorin väitöskirjoja eri asteisia tutkintoja varten, mutta yksikään niistä ei käsittele liljakasveja.
 
Talouselämässä suku on ollut vahvasti mukana Suomen kolmanneksi vanhimmassa yrityksessä Tamfeltin historiassa, jonka pitkäaikaisena toimitusjohtana oli Henrik Lilius. Kirjankustantamoalalla toimi Lilius & Hertzberg -kustantamo, jonka perustajina oli Carl-Gustaf Liliuksen isä Kasimir Lilius. Armas August Lilius sekä poikansa Karl Holger Thorleif Lilius toimivat myös kirjankustantamoalalla Papyrus Oy:n toimitusjohtajina.

Suvun piirissä perustettuja sivistysrahastoja ovat esimerkiksi F. O. Liliuksen testamenttirahasto Helsingin yliopiston oikeustieteelisessä tiedekunnassa, Nanny Liliuksen stipendirahasto ja Arvid, Harri ja Heidi Liliuksen rahasto Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa.

Vahvan säätyläissuvun leima näkyy Liliusten suvulla myös siinä, että sukuun on aikojen kuluessa ollut avioliittojen kautta kytkentöjä moniin suomalaisiin aatelis- ja sivistyssukuihin.

Suvun jäseniä 
 
Kaikki Suomessa eläneet Liliukset, yhtä helsinkilästä Lilius/Lieto-perhekuntaa lukuun ottamatta, kuuluvat satakuntalaiseen Lilius-sukuun.
 Johan "Hans" Johaninpoika Rainenius (s.1540), ratsutilallinen, nimismies 
 Henricus Johannis Lilius (1590–1657), Langelmäen kirkkoherra
 Johannes Henrici Lilius Satacundensis (1630–1663), isänsä kuoltua Längelmäen kirkkoherrana  
 Andreas Henrici Lilius Längelmäkiensis  (1633–1682), Längelmäen kirkkoherra
 Gustavus Henrici Lilius Satacundensis (1641–1706), Messukylän kirkkoherra 
 Gustavus Gustavi Lilius Messubyensis (n. 1670–1731), Joutsenon kirkkoherra
 Henricus Gustavi Lilius Satacundensis (1683–1745), latinan- ja suomenkielinen runoilija, Längelmäen ja myöhemmin Messukylän kirkkoherra
 Andreas Henrici Lilius Messubyensis (1712–1771), lääninrovasti, Messukylän kirkkoherra 1745–1771
Henricus Henrici Lilius Messubyensis (1714–1754), Turun akatemian runousopin dosentti ja Sahalahden kirkkoherra
 Mikael Lilius (1716–1801), hovioikeudenneuvos, Henricus Gustavi Liliuksen poika
 Johan Lilius (1724–1803), hovioikeudenneuvos, kirjailija, Aurora-seuran perustajia, Henricus Gustavi Liliuksen poika
Gustaf Adolf Lilius (1755–1811), kihlakunnantuomari, Mikael Liliuksen ja Anna Johanna Thavoniuksen poika 
Karl Efraim Lilius (1803–1867) rovasti, Tyrvään kirkkoherra, valtiopäiväedustaja
August Magnus Lilius (1814–1905) hovineuvos, Hämeenlinnan lasaretin- ja linnanlääkäri, lääninsairaalan johtava lääkäri. Tuli tunnetuksi Suomen vanhimpana lääkärinä.  
 August Lilius (1820–1876), rovasti, Vaasan kauppakoulun johtaja, Vaasan lukion rehtori ja Kokemäen, sittemmin Ulvilan kirkkoherra, Valtiopäivämies 1872, Turun tuomiokapitulin jäsen 1873 
 Gustaf Henrik Lilius (1822–1882), Kymin kihlakunnan kruununvouti, Haminan pormestari, Gustavus Gustavi Liliuksen pojanpojanpojan poika 
 Anton Lilius (1822–1893), Saarijärven kappalainen, kirjoitti ja käänsi hengellistä kirjallisuutta ja oli pappissäädyn edustajana valtiopäivillä vuosien 1872, 1877–78, 1882 ja 1885 säätyvaltiopäivillä
 Karl Fredrik Lilius (1839–1906), lakimies ja Turun kaupungin oikeuspormestari
 Akseli Listo (Axel August Lilius, 1856–1921), Suomalaisen Puolueen kansanedustaja, eduskunnan varapuhemies
 Lilli Lilius (1861–1945), kansanperinteen kerääjä
 Frans Hugo Lilius (1860–1936), senaattori, kansanedustaja, Turun hovioikeuden presidentti, Karl Efraim Liliuksen poika
 Nanny Lilius (1863–1941), opettaja, naiskagaali
 Theodor Lilius (1864–1924), juristi, kruununvouti ja Jyväskylän pormestari
 Arvid Lilius (1867–1917), Viipurin hovioikeuden asessori
 Selma Rainio (vuoteen 1905 Lilius, 1873–1939), lääkäri, lähetystyöntekijä
 Frans Oskar Lilius (1871–1928), senaattori, oikeusneuvos, oikeusministeri
 Albert Lilius (1873–1947), kasvatus- ja opetusopin professori, lapsipsykologian uranuurtaja Suomessa
 Karl August Kasimir Lilius (1863–1936),  upseeri ja liikemies, pankinjohtaja valtionhoitaja C.G.E Mannerheimin vanhempi adjutantti ja kansliapäällikkö, Carl-Gustaf Liliuksen isä. 
 Armas August Lilius (1884–1948), toimitusjohtaja
 Aleko Lilius (1890–1977), kansainvälinen seikkailija, lehtimies, liikemies, kirjailija ja valokuvaaja
 Runar Lilius (1892–1975), jääkärieversti.
 Charlotte Lilius (1899), kirjailija 
 Henrik Lilius (1921–2014), diplomi-insinööri ja Tamfelt Oy:n toimitusjohtaja 1956–1985
  Lars Henrik Lilius (1908–1997), Turun hovioikeuden presidentti 
  Karl Holger Lilius (1921–1976), diplomiekonomi ja toimitusjohtaja
 Hugo Olavi Linnus (vuoteen 1935 Lilius, 1914–2000), kääntäjä, kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja
 Carl-Gustaf Lilius (1928–1998), kuvataiteilija, runoilija. Irmelin Sandman Lilius oli hänen puolisonsa
 Kaj Rainer Lilius (1933–2022), materiaalin valmistustekniikan professori Teknillisessä korkeakoulussa
 Henrik Lilius, (1939–), valtionarkeologi, arkkitehtuurin historian professori Teknillisessä korkeakoulussa ja taidehistoriann professori Helsingin yliopistossa, Museoviraston entinen pääjohtaja ja Suomen Rooman-instituutin johtaja
 Mikael Lilius (1949–), yritysjohtaja
 Suzanne Lilius, Muddle Lilius (s. 1958), taiteilija, tutkija ja kirjailija, Carl-Gustaf Liliuksen tytär
 Johan Lilius (1964–), tietotekniikan professori Åbo Akademissa.

Katso myös 
 Laulu 20 perheestä
 Villa Lilius

Lähteet 
 Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjallisuusarkisto.
 Consistorii Academici vid Åbo universitet Äldre Protokoller. Finska historiska samfundet. I
 Gadd, P. Er. (utg.): Släktkalender II. Helsingfors 1956
 Klinge, M. (ym.): Kuninkaallinen Turun akatemia 1640–1808. Helsingin yliopisto 1640–1990. Helsinki 1987
 Lilius, Aleko: Aikoja on eletty. 1957
 Bergholm, Axel: Sukukirja: Suomen Aatelittomia Sukuja. Suomen Muinaismuistoyhdistys.
 Biografinen nimikirja. Elämäkertoja Suomen entisiltä ja nykyajoilta. 1897–83.
 Talonpoikaistuneita säätyläissukuja. Genos 1952 (23. vsk.), s. 1-11.

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Aleko Lilius. Ylen Elävä arkisto.

Suomalaiset suvut