Kruununhaka

Kruununhaka (, lempinimeltään usein ”Krunika”, ”Krunikka” tai ”Kruna”) on kaupunginosa Helsingin keskustassa ja samalla Vironniemen peruspiirin osa-alue. Asukkaita siellä on noin 7 200 (1.1.2014) ja työpaikkoja 7 100 (31.12.2012). Kruununhaan rajana on lännessä Unioninkatu ja etelässä Kauppatorin reunaa pitkin kulkeva Pohjoisesplanadin osa, muilla suunnilla sitä rajoittavat vesialueet.

Kruununhaan nimi tulee nykyisen Rauhankadun seutuvilla aikoinaan sijainneesta kruunun tykistön hevosten laidunmaasta. Se oli vielä 1700-luvun alussa hieman varsinaisen kaupunkialueen ulkopuolella, mutta nykyisin Kruununhakaan luetaan kuuluvaksi myös melkein koko Helsingin senaikainen kaupunkialue.

Keskeinen osa Kruununhaassa on empiretyylillä rakennettu Senaatintorin ympäristö sekä Pohjois-Esplanadin ja Aleksanterinkadun välinen alue. Kruununhaka on arvokkaiden instituutioiden kaupunginosa; siellä sijaitsevat muun muassa tuomiokirkko, Presidentinlinna, Valtioneuvoston linna, raatihuone, kaupungintalo, Suomen Pankki, Säätytalo, Ritarihuone, Tieteiden talo, useita maineikkaita asianajotoimistoja ja Helsingin yliopiston keskustakampuksen rakennuksia. Suomen tunnetuimpiin lukioihin kuuluva Sibelius-lukio sijaitsee Liisankadulla. Kruununhaan itäistä rantaa kutsutaan Pohjoisrannaksi. Pohjoisrannassa on muun muassa Pohjoissatama-niminen venelaituri sekä lyhyt pengeryhteys Tervasaaren ulkoilualueelle.

Liikenne
Kruununhakaa palvelee päivittäin kulkeva bussilinja 16 (Rautatientori–Kulosaari–Mustikkamaa). Kruununhaan läntisintä ja eteläisintä osaa palvelevat myös Liisankatua ja Snellmaninkatua pitkin kulkeva raitiolinja 7, Aleksanterinkatua kulkevat linjat 4 ja 5 sekä Senaatintorilta linja 2. Lisäksi Kruununhaan länsireunalla sijaitsevaa Kaisaniemenpuisto-pysäkkiä käyttävät monet Rautatieasemalta Hämeentietä koilliseen ja pohjoiseen kulkevat Helsingin sisäiset bussilinjat sekä raitiolinjat 3, 6 ja 9.

Historiaa
Suomenlinnan rakennustöiden alettua otettiin vuonna 1748 kruunun haltuun silloisen Vironniemen koillisosa. Tämä alue, joka rajoittui etelässä nykyisen Vironkadun tienoille ja idässä nykyisiin Snellmanin- ja Unioninkatuihin, käsitti laidunmaan ja kahdeksan peltotilkkua ja sitä kutsuttiin nimellä Brobergshagen (Siltavuorenhaka). Jo 1750-luvulta lähtien Kronohagen-nimi syrjäytti vähitellen Brobergshagen-nimen, ja seuraavan vuosisadan puolivälissä koko Aleksanterinkadun pohjoispuolella ja Snellmaninkadun itäpuolella olevaa kaupunginosaa alettiin kutsua nimellä Kronohagen. Vuoden 1866 kartassa nimen suomenkielisenä vastineena on Kruununhaka. Asiakirjoissa esiintyy myös nimi Gamla Stads Kronohagen (kaupungin vanha kruununhaka) 1770-luvulla ja Kronbergshagen vuonna 1805. Kruununhaka–Kronohagen virallistettiin kaupunginosan nimeksi vuonna 1959.

Kruununhaan kadunnimet

Kruununhaan nykyinen katuverkosto syntyi Johan Albrecht Ehrenströmin asemakaavassa vuonna 1812. Ainoastaan eräät kaupunginosan eteläisimmät kadut olivat olemassa jo Ruotsin vallan aikana. Myös kadunnimet on annettu 1820–1830-luvuilla, ja vain muutamat kadut ovat saaneet uusia nimiä tämän jälkeen. Suuri osa kaduista on nimetty Romanovin keisarisuvun jäsenten mukaan, ja nimistö heijastelee muutenkin Suomen suuriruhtinaskunnan ensimmäisten vuosikymmenien poliittista ilmapiiriä. Vanhimmat yhä käytössä olevat kadunnimet ovat Unioninkatu ja Liisankatu, jotka keisari Aleksanteri I vahvisti vierallessaan Helsingissä vuonna 1819.

Katso myös 
 Burtzin talo
 Tieteiden talo

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Kruununhaan kartta (helsinginkartta.fi) 
 Kruununhaan korttelit 
 Kruununhaan Asukasyhdistys Ry

Seulonnan keskeiset artikkelit