Nokian Paperi

Nokian Paperi on ruotsalaiseen Essityyn kuuluva pehmopaperitehdas. Tehdas oli aiemmin SCA:n omistuksessa. Tehdas sijaitsee Nokian kaupungissa Tampereen naapurissa. Nokian paperitehtaalla valmistetaan kotitalouksille ja suurtalousasiakkaille pehmopaperiin perustuvia kertakäyttöisiä hygienia- ja kattamisalan kulutustuotteita. Yhtiön tuotemerkkejä ovat Tena, Lotus Soft Embo, Emilia, Luonnonystävän, Royal, Nessu ja Lotus Professional. 

Tehtaan tuotantokapasiteetti on noin 75 000 tonnia vuodessa (kolmella koneella 134 700). Tehtaalla on henkilöstöä noin 330, ja liikevaihto on noin 133 miljoonaa euroa. Tehtaan työntekijöitä edustaa Paperiliiton Nokian osasto n:o 2 r.y. (aiemmin lisäksi Paperiliiton Nokian osasto n:o 64 r.y.).

Historia 
Fredrik Idestam rakensi puuhiomon vuonna 1865. Ennen hiokkeen valmistamista Suomessa tehtiin paperia vain lumpuista. Ensimmäinen paperitehdas valmistui Nokialle vuonna 1880. 1910-luvulla käytössä oli puuhiomo, selluloosatehdas, paperitehdas ja voimalaitos. Paperin vuosituotanto oli 6000 t. Vuonna 1938 paperia tuotettiin 12 000 tonnia. 1950-luvulla paperia valmistettiin jo 27 000 tonnia.

1960-luvulla tehdas keskittyi pehmopaperintuotantoon. Nokian Paperitehtaalla tuotettiin myös hedelmien suojapapereita, jotka käsiteltiin bifenyylillä. Altistuminen aineelle aiheutti tehtaalla kuolemantapauksia 1970-luvulla ja kiinnitti valtiovallan huomion työsuojelun kehittämiseen. Aihetta nosti esille vuonna 1970 esitetty televisioteatterin poliittinen kabaree 1000 ja yhden työn tarinat ja siinä Nokian paperitehdasta käsitellyt laulu Esko Kulonen.

Nokia BT oli 1980-luvulla Euroopan toiseksi suurin pehmopaperiyhtiö (tuotanto 165 000 t vuodessa). Nokian keskittyessä matkaviestintään Nokian Paperi myytiin amerikkalaiselle James River -yhtiölle 1989, josta muodostui yritysjärjestelyjen seurauksen Fort James Suomi Oy vuonna 1997 ja edelleen Georgia Pacific Finland Oy vuoden 2001 sekä Georgia-Pacific Nordic Oy vuoteen 2012 saakka.

Georgia-Pacificin Euroopan-pehmopaperitoiminnot siirtyivät vuonna 2012 ruotsalaisen SCA:n omistukseen. Kun SCA jakautui 2017, niin Nokian paperitehdas siirtyi Essity-yhtiön haltuun.

Tehtaan paperikoneet 
Alkuperäisten paperikoneiden I-III rakennukset ovat Upofloorin käytössä. Paperikoneet V-VII eli I-III ja IV-V (ks. alla) siirrettiin nykyiseen Jyränmaan paperitehtaaseen vuosina 1953–1954. Ensimmäinen Jyränmaan tehtaan laite oli amerikkalainen Hamblett-arkkileikkuri. Tällä hetkellä tehtaassa on kaksi tuotantokäytössä olevaa paperikonetta ja yksi museoituna tehtaan kellarissa. Paperia on tuotettu vuositasolla seuraavasti:

 2006: 82 500 tonnia
 2007: 86 000 tonnia
 2008: 69 500 tonnia
 2009: 67 543 tonnia
 2010: 68 139 tonnia

Paperikoneiden tarvitsema massana käytetään osittain uusiomassaa, jota tuotetaan siistauslaitoksessa keräyspaperista. Laitos toimii entisen sellutehtaan valkaisimo-, kuivaamo- ja varastotiloissa. Muu massa ostetaan sellun toimittajilta. Nokian paperitehtaalla toimi hiomo 113 vuotta. Hiomo pysäytettiin 31.3.1981 ja selluloosatehdas 30.8.1985. Sellutehdas oli käynnistynyt vuonna 1957. Valkaisulaitos on käynnistynyt vuonna 1976 valkaisulaitos ja spriitehdas vuonna 1977 (suljettu myöhemmin).

Sellutehtaalla oli lisäksi kuivauskoneita (kuva)

Museopaperikone 
Museopaperikone on tehtaan kellarissa sijaitseva toimintakuntoinen paperikone PK5, "Manta" tai "Varsa". Kone oli toiminnassa 1911–16.6.1976. Kone on Füllner-merkkinen MG-paperikone jenkkisylintereineen ja siinä on valta-akselikäyttö. Valta-akselia pyörittää sähkömoottori ja akselilta käyttövoima johdetaan sylintereille ja teloille lattahihnoilla. Koneessa on puinen painovoimatoiminteinen perälaatikko. Viimeisenä toimintavuotenaan se tuotti 45 t paperia. 

Kone sijaitsi ennen entisessä lumpputehtaassa tehdasalueen toisessa päässä. Tehtaan silloinen T&K johtaja Kari Ebeling kunnosti koneesta museopaperikoneen ja sopi  Teknillisen korkeakoulun  Puunjalostajakillan kanssa koneen ylläpidosta teekkaritoimintaan soveltuvaa palkkiota vastaan. Tätä varten Puunjalostajakillalla on nimetyt toimihenkilöt (Konemestari ja Nuorempi konemestari) koneen ylläpitoa varten. Koneella on myös ajettu huviajoa tuotannollisen toiminnan päättymisen jälkeen.

Höyryvoimalaitoksen kattilat 
Höyryvoimalaitos on Nokianvirran Energia Oy:n omistuksessa.

Katso myös
 Suomen paperiteollisuus
 Essity
 SCA

Lähteet

Aiheesta muualla 
 http://www.valmet.com/en/infocenter/news.nsf/NewsItems/1901818?OpenDocument
 http://www.sca.com/
 Nokian paperitehtaan historiaa 
Toivola, Olavi (2005) Puusta pehmopaperiin. Nokian paperin historia 1865–2005. Georgia Pacific Nordic. Nokia
 Ekman, Karl (1930) Nokian tehdas 1868–1928. Helsinki
 http://www.gpnordic.com/ 
 http://www.gp.com/
 YLE:n uutinen Yt-neuvotteluista
 YLE:n uutinen Yt-neuvotteluista
 Nykänen, Panu & Paulapuro, Hannu (2005) Telan ympäri – Vuosisata suomalaista paperikone- ja paperinvalmistustekniikkaa. Tekniikan Historian Seura THS ry. Helsinki.
 http://www.papermakerswiki.com/innovations/mets%C3%A4klusterin-tutkimuslaitokset-ja-aktiviteetit/oy-nokia-ab 

Nokia
Paperi
Suomalaiset paperinvalmistajat
Suomen selluloosatehtaat
Pehmopaperin valmistajat