Keinotekoinen kieli

Keinotekoinen kieli eli tekokieli on kieli, joka ei ole kehittynyt luonnollisesti osana kulttuuria, vaan jonka fonologia, kielioppi ja sanasto on luotu tietoisesti.

Useat keinotekoiset kielet on suunniteltu ihmisten käytettäväksi, useimmiten toimimaan kansainvälisinä apukielinä, mutta niille on muitakin käyttötarkoituksia. Jotkut on luotu kirjallisuudessa käytettäväksi, kielitieteellisiin kokeiluihin, salailuun, tai harrastuksena pelkästään tekemisen ilon vuoksi. Tällaisia kieliä käytetään usein keinotekoisissa maailmoissa. Joskus keinotekoista kieltä varten luodaan myös keinotekoinen kirjoitusjärjestelmä. Muun muassa J. R. R. Tolkien on tehnyt keinotekoisia kirjoitusjärjestelmiä haltiakieliään varten.

Myös keinotekoisella kielellä voi olla synnynnäisiä puhujia, jos lapsi oppii sen kielen oppineilta vanhemmiltaan varhaisessa vaiheessa. Esperantolla on eri arvioista riippuen 200–2 000 synnynnäistä puhujaa. Klingonin kieli-instituutin jäsen d’Armond Speers taas yritti kasvattaa poikansa kaksikielisesti englanniksi ja klingoniksi.

Keinotekoisia kieliä on luotu satojen vuosien aikana tuhansia, mutta yksikään niistä ei ole saavuttanut suurta läpimurtoa. Koska kuka tahansa voi luoda keinotekoisen kielen, on niiden määrää mahdotonta laskea.

Keinotekoisten kielten luokittelu

Kielellisten ominaisuuksien perusteella 
Keinotekoiset kielet jaetaan usein sanastonsa alkuperän mukaan kahteen päälajiin, jotka ovat aprioriset ja aposterioriset kielet. Aprioriset kielet on lähes kokonaan luotu tyhjästä. Aposterioriset kielet sen sijaan pohjautuvat yhteen tai useampaan olemassa olevaan kieleen muun muassa äänneopin, kieliopin ja sanaston osalta.

Eroteltavissa oleva alatyyppi ovat myös naturalistiset kielet, joiden yksi suunnitteluperiaate on kuulostaa ja vaikuttaa luonnolliselta. Koska näitä kieliä ei yleensä ole tarkoitettu helposti opittaviksi tai ylipäätänsä käytettäväksi kommunikoinnissa, naturalistiset kielet ovat yleensä vaikeampia ja monimutkaisia. Naturalistisissa kielissä voi muun muassa olla paljon epäsäännöllisyyksiä, vaikea ääntämisoppi ja niin edelleen. Tyypillisesti ne ovat siis taidekieliä (ks. seur.), joskaan tämä ei seuraa vielä suoraan määritelmästä. Naturalistiset kielet voivat myös olla niin apriorisia kuin aposteriorisiakin: jälkimmäisessä tapauksessa jokin olemassa oleva kieli valitaan kantakieleksi, josta haluttu kieli johdetaan luonnollista kehitystä jäljittelevien sanaston, kieliopin ja äänteenmuutosten kautta. Ei-naturalistisia tai ”epäluonnollisia” kieliä ei sen sijaan yleensä käsitellä omana luokkanaan.

Käyttötarkoituksen perusteella

Toinen yleisesti käytetty jakoperuste on kielen laatimisen tarkoitusperä, jonka perusteella keinotekoiset kielet jakautuvat seuraaviin ryhmiin:
 kansainväliset apukielet – mahdollisimman helpoiksi luodut kielet, joiden tarkoituksena on toimia kansainvälisen kommunikoinnin käyttökielenä esimerkiksi englannin, ranskan ja espanjan tilalla
 volapük (1880)
 esperanto (1887)
 latino sine flexione (1903)
 ido (1907)
 occidental (1922)
 novial (1928)
 neo (1937)
 interlingua (1951)
 gestuno (1951), viittomakieli 
 lingua franca nova (1966)
 kotava (1978)
 fasile (1999)
 interslaavi (2006)
 budinos (2009)
 pandunia (2012)
 taidekielet – tekijän omaksi iloksi tai esimerkiksi fantasia- ja tieteismaailmoja varten luodut kielet, joita ei aina ole tarkoitettu ihmisten puhuttaviksi
 quenya ja sindar – Keski-Maassa puhuttuja kieliä
 klingon – Star Trek -kieli
 ewok ja hutt – Tähtien sota -kieliä
 na’vi – Pandora-planeetalla puhuttu kieli elokuvassa Avatar
 toki pona (2001)
 loxian – Enyan albumilla käytetty kieli (2005)
 borduuri – Hergén Tintti-sarjakuvissa Borduriassa puhuttu kieli
 syldaavi – edellisen naapurivaltion Syldavian kieli 
 basilia (1994) – suomen ja latinan kieleen perustuva keinotekoinen kieli 
 suunnitelmakielet (tai loogiset kielet) – tiettyä logiikkaa tai filosofiaa tutkivat ja kokeilevat kielet, jotka yleensä ovat hyvin säännönmukaisia
 loglan (1955)
 lojban (1987)
 hupikielet – puhtaasti huumoritarkoituksiin luodut kielet tai leikkikielet
 transpiranto (1929)
 europanto (1996)
 kontinkieli ja muut leikkikielet
tuntematon
 Voynichin käsikirjoitus on kirjoitettu kielellä, jota ei tunneta

Tällaisen luokittelun rajat ovat hyvin hämärtyviä. On esimerkiksi olemassa keinotekoisia maailmoja varten luotuja apukieliä, ja joidenkin kielten osalta on vaikea sanoa ovatko ne taidekieliä vai suunnitelmakieliä, tai suunnitelmakieliä vai apukieliä.

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Keinokielet – Suomi24-keskustelupalsta
 Constructed Languages – LiveJournal-yhteisö
 Constructed Languages List – sähköpostilista
 The Language Construction Kit – ohjeita kielen luomiseen

Harrastukset
Seulonnan keskeiset artikkelit