Hamid Karzai

Hamid Karzai (paštoksi: حامد کرزي, dariksi: حامد کرزی; s. 24. joulukuuta 1957) oli Afganistanin presidentti vuosina 2004–2014. Sitä ennen Karzai toimi Afganistanin väliaikaishallinnon puhemiehenä joulukuusta 2001 lähtien ja väliaikaisena presidenttinä kesäkuusta 2002 lähtien. Marraskuussa 2004 Karzai julistettiin presidentinvaalien voittajaksi 55,4 % ääniosuudella. Vaaleja syytettiin vilpillisiksi. Hänestä tuli Afganistanin ensimmäinen vaaleilla valittu johtaja.

Tausta 
Karzai on syntyisin Kandaharista. Hän on etninen pataani eli afgaani ja voimakkaan Populzain klaanin jäsen. Hänen sukunsa oli voimakkaimpia kuningas Mohammed Zahir Shahin tukijoita.  Hänen vaimonsa (1998–) Zinat Karzai on lääkäri. Hamid Karzain veli Ahmed Wali Karzai oli Kandaharin maakunnan edustaja Afganistanin valtiopäivillä.

Karzai liittyi politiikkaan jo varhain. Hän opiskeli valtiotiedettä Himalchalin yliopistossa Intiassa 1979–1983 ja toimi sen jälkeen keräten varoja neuvostojoukkojen vastaiseen taisteluun. Neuvostoliiton vetäytymisen jälkeen Karzai oli ministerinä Burhanuddin Rabbanin hallituksessa. 

Karzai oli aluksi Talibanin tukija 1990-luvulla, mutta vaihtoi puolta talibanien Pakistanin yhteyksien vuoksi. Talibanin syrjäytettyä Rabbanin 1996 Karzai kieltäytyi edustamasta Afganistania YK:ssa. Vuonna 1997 hän siirtyi Quettaan Pakistaniin monien sukunsa jäsenten kanssa, jossa he toimivat palauttaakseen Zahir Shahin valtaan. Hänen isänsä salamurhattiin 14. heinäkuuta 1999. Murhaajina olivat luultavasti Talibanin agentit.

Useat lähteet, näkyvimpänä dokumentti Fahrenheit 9/11, ovat raportoineen Karzain työskennelleen yhdysvaltalaisen öljy-yhtiö Unocalin konsulttina. Unocalin ja Karzain edustajat ovat kieltäneet huhut.

Vuonna 2001, syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen, Karzai oli yhteydessä Yhdysvaltain edustajiin tavoitteenaan syrjäyttää Taliban-hallinto ja muodostaa uusi hallitus. Joulukuussa 2001 Afganistanin poliittiset pakolaiset kokoontuivat Bonnissa ja nimesivät Karzain uuden 29-jäsenisen hallintokomitean johtoon ja väliaikaishallituksen johtajaksi.

Karzaita vastaan tehtiin murhayritys 5. syyskuuta 2002 Kandaharissa. Hänen autoaan tulitettiin, mutta Karzai selvisi tilanteesta vahingoittumattomana. Yhdysvaltain erikoisjoukot ampuivat afganistanilaisen hyökkääjän iskua seuranneessa tulitaistelussa. Karzain valta pääkaupunki Kabulin ulkopuolella oli tällöin niin rajoitettua, että häntä pilkattiin ”Kabulin pormestariksi”.

Vuoden 2004 presidentinvaalit 
Karzai voitti 22 vastaehdokastaan Afganistanin presidentinvaaleissa 9. lokakuuta 2004, saaden enemmistön 21:ssä 34:stä maakunnasta. Yhdysvaltain hallitus tuki Karzain vaalikampanjaa. Vaikka sen aikana pelättiin kahakoita, vaalit sujuivat ilman suurempia väkivaltaisuuksia. Vaaleja syytettiin epärehellisyydestä muun muassa sen takia, että äänestäjiä ei luotettavasti merkitty äänensä antaneiksi. Kansallinen vaalikomissio julisti Karzain voittajaksi 55,4 % ääniosuudella. Hän sai 4,3 miljoonaa annetuista 8,1 miljoonasta äänestä. Karzai vannoi virkavalansa joulukuussa 2004. Seremoniassa olivat mukana entinen kuningas Mohammed Zahir Shah, kolme elossa olevaa entistä Afganistanin presidenttiä ja Yhdysvaltain varapresidentti Dick Cheney.

Karzai kieltäytyi Yhdysvaltain vaatimuksista tuhota unikkosatoja lentoruiskutuksilla.

Vuoden 2009 presidentinvaalit 
Hamid Karzai voitti myös vuoden 2009 presidentinvaalit, mutta YK:n mukaan hän sai väärennetyissä vaaleissa vain alle puolet äänistä.  Elokuussa 2009 pidetyissä vaaleissa katsottiin esiintyneen laajaa vilppiä. Oli olemattomia äänestyspaikkoja ja satojatuhansia äänestyslipukkeita väärennettiin Karzain hyväksi. Äänet hylättiin lopulta 80 äänestyspaikalla. Vastaehdokkaan, entisen ulkoministeri Abdullah Abdullahin mukaan keskusvaalilautakunta tuki istuvaa presidentti Karzaita.  Vilppiepäilyt  hyödyttivät uudelleen aktivoitunutta ja voimistuvaa Talibania ja synnyttivät epäluottamusta heikkona pidettyä hallitusta kohtaan. Samaan aikaan Talibanin iskut maassa olevia ulkomaisia joukkoja vastaan kiihtyivät. Vaalikomissio ilmoitti syyskuussa 2009, että Karzai on voittanut vaalit. Vaalivalituskomission mukaan vaalivilppi oli törkeää ja laajaa. Myös vastaehdokkaan ääniä oli väärennetty EU:n vaalitarkkailijoiden mukaan. Hamid Karzain mielestä EU:n tarkkailijoiden puheet olivat puolueellisia ja vastuuttomia.

Hamid Karzai valittiin jatkokaudelle, kun vastaehdokas Abdullah Abdullah vetäytyi toiselta kierrokselta marraskuussa 2009. Valinnan suoritti Afganistanin vaalilautakunta, koska Karzai olisi ollut ainoa ehdokas uusintakierroksella.
Myöhemmin Karzai syytti länsimaita vaalien ongelmista. Hän myös uhkasi liittyä talibaneihin, jos häntä painostettaisiin ulkopuolelta.

USA:n hankala liittolainen 
Hamid Karzain valta perustui liittolaisuuksiin entisten sotapäälliköiden ja muiden valtaapitävien kanssa. Heitä olivat esimerkiksi 1992  Afsharin verilöylyyn syyllistynyt Muhammed Qasim Fahim ja veriteoista tunnettu Abdul Rashid Dostum. Merkittäviä tukijoita Karzaille ovat myös hänen veljensä: isoveli  Mahmud Karzai nousi pikkukauppiaasta maan menestyneimmäksi liikemieheksi ja pikkuveljen  Ahmed Wali Karzain uskotaan sotkeutuneen huumekauppaan. Yhdysvallat yritti turhaan puhdistaa tukemansa Karzain hallintoa häpeäpilkuista, mutta toisaalta kyse oli reaalipolitiikasta. Talibanin  kukistuminen vuonna 2002 ei olisi ollut mahdollista ilman pohjoisen suurten sotapäälliköiden tukea. 

Vuoden 2009 vaalien jälkeen USA:n presidentti Barack Obama aloitti "ankarat keskustelut" Karzain kanssa  muun muassa korruption kitkemiseksi.  Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA tuki silti Hamid Karzain hallintoa kymmenillä miljoonilla euroilla vuosikymmenen ajan. Rahat toimitettiin noin kerran kuukaudessa matkalaukuissa, repuissa ja muovikasseissa. CIA  tuki paitsi Karzain lähipiiriä, myös suoraan Karzaita rahalähetyksillään. Seurauksena oli korruption kiihtyminen. Rahaa virtasi presidentinhallinnosta myös asejoukkioille ja jopa Talibanille.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Afganistanin presidentit
Vuonna 1957 syntyneet
Elävät henkilöt