Johanna II (Navarra)

Johanna II (1309 – 1349) oli Ranskan kuninkaan Ludvig X Itsepäisen ja Margareeta Burgundilaisen tytär. Hän oli Navarran kuningatar vuodesta 1329 vuoteen 1349.

Elämäkerta
 
Johanna II:n äiti kuoli vuonna 1315. Seuraavana vuonna kuolivat hänen isänsä Ludvig X ja veljensä Juhana Postuumi, jotka molemmat olivat olleet sekä Ranskan että Navarran kuninkaita. Johanna II suljettiin pois kuninkuuden perimyksestä, koska hänen epäiltiin syntyneen avioliiton ulkopuolisesta suhteesta. Lisäksi hän oli alaikäinen ja naispuolinen, kruunulla kun oli miespuolisiakin perillisiä eli hänen kaksi setäänsä. Hänen setänsä Filip V oli ennen Juhana Postuumin syntymää ollut sijaishallitsija ja nousi Ranskan kuninkaaksi Juhana-vauvan kuoltua. Hän oli myös Navarran kuningas nimellä Filip II. Kun Filip V Pitkä kuoli, oli jo muodostunut maan tavaksi, että lähin miespuolinen sukulainen nousee Ranskan uudeksi hallitsijaksi edesmenneen kuninkaan seuraajana. Myöskään Filip V Pitkällä ei siis ollut kuin tyttäriä. Myös uusi kuningas, edellisen veli Kaarle IV Kaunis otti itselleen Navarran kuninkaan tittelin. Vaikka Navarran kuninkuus oli periytynyt aiemminkin myös naispuolisille, Johanna oli edelleen iältään kovin nuori eikä vielä naimisissakaan. 

Ranskan uusi, Valois-sukuinen kuningas Filip VI kuitenkin tunnusti hänen oikeutensa Navarran kruunuun vuonna 1328, Johanna II:n kahden sedän Filip V:n ja Kaarle IV:n jälkeen. Filip VI ei itse polveutunut suoraan Navarran kuninkaista ja Johanna II:n isoäiti Johanna I oli perinyt kruunun isältään, joten naisperimys oli mahdollinen Navarran kuningaskunnassa. Kuitenkin laaditun sopimuksen mukaisesti Johanna luopui vaatimuksistaan Ranskan valtaistuimeen ja sai korvauksen Ranskan kuninkaan maihin liitetyistä Champagnen ja Brien kreivikunnista. Tämä korvaus käsitti Angoulêmen ja Mortainin kreivikunnat. Kuitenkin hän myöhemmin vaihtoi Angoulêmen kreivikunnan alueisiin Vexinin kreivikunnassa: Pontoise, Beaymont-sur-Oise ja Asnières-sur-Oisen alueisiin.

Avioliitto ja lapset
Johanna avioitui serkkunsa Evreux'n Philippen kanssa, josta tuli Navarran kanssahallitsijana Filip III. Avioliitosta oli yhteensä kahdeksan lasta:

 Marie (1330 † 1347), avioitui Aragonian Pedro IV :n kanssa,
 Kaarle II Ilkeä/ Paha (1332 † 1387), Évreux’n kreivi ja Navarran kuningas,
 Blanche de Navarre (1333–1398), avioitui vuonna 1349  Filip VI Valois'n, Ranskan kuninkaan kanssa
 Philippe (1336 † 1363), Longuevillem kreivi
 Agnès (1334 † 1396), avioitui Fois’n kreivin ja Béran’in varakrivin Gaston III :n kanssa
 Jeanne (1338 † 1387), nunna
 Jeanne (1339 † 1403), avioitui Rohan’in varakreivin Jean I:n kanssa,
 Louis (1341 † 1372), Beaumont le Roger’n kreivi.

Hallinto
Johanna hallitsi Navarraa kuningattarena vuodesta 1328 aina kuolemaansa saakka vuoteen 1349. Hän hallitsi yhdessä kanssakuninkaan, aviopuolisonsa Filip III:n kanssa. Filip oli myös Kapetingi, sillä hänen isänä oli Filip III:n nuorin poika, Evreux'n kreivi Ludvig. Näin hän peri isänsä Evreux'n kreivin arvon. Heidän vanhin poikansa Kaarle II Perin ensiksi Navarran kuningaskunnan äidiltään vuonna 1349 ja myöhemmin Evreux'n kreivikunnan.

Mielenkiintoisen yksityiskohdan muodostaan kuninkuuden palautuminen sukuun, sillä heidän jälkeläisiään olivat
 tuleva Henrik IV, joka peri Ranskan kruunun vuonna 1589, kun viimeinenkin Valois-sukuun kuulunut hallitsija oli kuollut.
 jo aiemmin, heidän jälkeläisensä Henrik II (Ranska) joka äitinsä puolelta polveutui Navarran hallitsijoista oli noussut 1548 Ranskan kuninkaaksi.

Lähteet

Kirjallisuutta
 Leblanc-Ginet, Henri; Histoire des Rois de France. Éditions Moréna et Actualités de l'Histoire, 1997.
 Les Rois de France. Judocus. Pariisi 1989.
 Kirchhoff, Elisabeth; Rois et Reines de France. Sisältää myös Mémoires de Commines. 1996.
 Wenzler, Claude; Généalogie des Rois de France. Èditions Ouest-France. 1994.

Navarran hallitsijat
Vuonna 1309 syntyneet
Vuonna 1349 kuolleet