Margaret (Snowdonin kreivitär)

Prinsessa Margaret (Margaret Rose; 21. elokuuta 1930 – 9. helmikuuta 2002) oli Yhdistyneen kuningaskunnan kuninkaan Yrjö VI:n ja kuningatar (myöh. kuningataräiti) Elisabetin nuorempi tytär ja kuningatar Elisabet II:n sisar. Avioliiton kautta prinsessa Margaretilla oli myöhemmin myös Snowdonin kreivittären arvonimi.

Temperamenttisena, kauniina ja tunteellisena pidetty prinsessa oli aina kuninkaallisen perheen kiistelty jäsen. Hänen yksityiselämäänsä varjostivat pettymykset rakkaudessa: rakastuminen eronneeseen vanhempaan mieheen, myrskyisään eroon päättynyt onneton avioliitto pettämissyytöksineen sekä myöhempinä vuosina julkinen suhde paljon itseään nuorempaan mieheen.

Elämäkerta

Lapsuus 
Prinsessa Margaret syntyi 21. elokuuta 1930 äitinsä sukulinnassa Skotlannissa. Hänen isänsä oli Yorkin herttua Albert, kuningas Yrjö V:n toiseksi vanhin poika, ja äitinsä Lady Elizabeth Bowes-Lyon, Strathmoren jaarlin tytär.

Margaret sai kotiopetusta sisarensa prinsessa Elisabetin kanssa. Heidän setänsä kuningas Edvard VIII luopui vuonna 1936 kruunusta, ja heidän isästään tuli kuningas Yrjö VI ja siten Elisabetista kruununperijä. Tyttäret olivat läsnä vanhempiensa kruunajaisissa 1937.

Toisen maailmansodan aikana Margaret pysyi siskonsa kanssa Windsorin linnassa Lontoon ulkopuolella, sillä heidän vanhempansa halusivat olla kansan tukena eivätkä paeta Kanadaan, kuten oli ehdotettu. Margaretin isä kuoli 1952, ja hänen siskostaan tuli kuningatar Elisabet II.

Peter Townsend 
Kaksi vuotta sisarensa kruunajaisten jälkeen prinsessa Margaret joutui julkisen skandaalin keskipisteeksi, kun hän aikoi mennä naimisiin taistelussa Britanniasta kunnostautuneen, toisessa maailmansodassa hävittäjälentäjänä toimineen Peter Townsendin kanssa. He olivat tavanneet ja tutustuneet sota-aikana. Sotasankari (14 ilmavoittoa) Townsend oli Margaretia useita vuosia vanhempi ja eronnut mies ja siten sopimaton sulhasehdokas prinsessalle. Yleinen mielipide painosti Margaretia olemaan naimatta Townsendiä, ja hän olisi luultavasti menettänyt tittelinsä, vuosirahansa ja paikkansa kruununperimysjärjestyksessä. Kuultuaan muun muassa Canterburyn arkkipiispan ja monien poliitikkojen mielipiteitä Margaret lopulta päätti luopua avioliittoaikeistaan ja laati julkisen tiedotteen, jossa hän ilmoitti päätöksensä syntyneen velvollisuudentunnosta kruunua kohtaan ja avioliiton ikuisuutta koskevien kirkon opetuksien vuoksi.

Vuonna 2004 julkistettujen papereiden mukaan prinsessa Margaret olisi kuitenkin voinut pitää arvonsa ja vuosirahansa, vaikka olisikin avioitunut Townsendin kanssa. Townsend itse on kertonut rakastaneensa Margaretia elämänsä loppuun saakka.

Avioliitto 
6. toukokuuta 1960 prinsessa Margaret meni naimisiin valokuvaaja Antony Armstrong-Jonesin kanssa Westminster Abbeyssä. Prinsessan puolisosta tehtiin walesiläisten esi-isiensä kunniaksi Snowdonin jaarli. Margaretin virallinen arvonimi kuului siten Hänen Kuninkaallinen Korkeutensa Prinsessa Margaret, Snowdonin kreivitär.

Pariskunta sai kaksi lasta, David Armstrong-Jonesin (s. 1961) ja Lady Sarah Armstrong-Jonesin (myöhemmin Chatto; s. 1964). Prinsessa Margaretilla on neljä lastenlasta.

Julkiset tehtävät 

Prinsessa Margaret aloitti kuninkaallisten edustustehtävien hoitamisen hyvin nuorena. Hän oli viisivuotiaana isoisänsä kuningas Yrjö V:n 25-vuotishallitsijajuhlassa 1935. Kaksi vuotta myöhemmin hän oli läsnä vanhempiensa kruunajaisissa. Ensimmäisen ulkomaanmatkansa Margaret teki vanhempiensa ja sisarensa kanssa Etelä-Afrikkaan 1947. Ensimmäisen oman matkansa Margaret teki brittiläisiin siirtomaihin Karibialla 1955.

Prinsessan pääasialliset kiinnostuksen kohteet olivat hyväntekeväisyys, musiikki ja baletti. Hän oli useiden järjestöjen kunniapuheenjohtaja.

Yksityiselämä 
Prinsessa Margaretin yksityiselämä oli varsin myrskyisää ja monien spekulaatioiden kohteena. Hänellä oli talo Karibianmerellä Mustiquen saarella, jossa hän piti villejä juhlia ja kokeili huumeita, kuten kerrottiin hänen kuolemansa jälkeen tehdyssä dokumenttiohjelmassa.

1970-luvulla paljastui prinsessan suhde puutarhuri Roddy Llewellyniin, Margaretia paljon nuorempaan mieheen. Tämä johti vuonna 1978 Margaretin eroon miehestään, vaikkakin avioliitto oli käytännössä päättynyt jo paljon ennen kuin suhde tuli julkiseksi, Antonyn lukuisten avioliiton ulkopuolisten suhteitten vuoksi. Tämä oli ensimmäinen kuninkaallinen avioero sitten vuoden 1901.

Margaretilla oli suhde tyttärensä kummisedän Anthony Bartonin sekä pääministeri Alec Douglas-Homen veljenpojan Robinin kanssa. Robin Douglas-Home tappoi itsensä pian suhteen paljastumisen jälkeen. Margaretilla huhuttiin olleen suhde myös muusikko Mick Jaggerin ja näyttelijä Peter Sellersin kanssa. Näitä suhteita ei tosin ole voitu todistaa.

Myöhemmät vaiheet 
Prinsessa Margaretin myöhempää elämää varjostivat sairaudet ja vammautuminen. Hän oli tupakoinut varhaisesta teini-iästä lähtien jopa 60 savuketta päivässä. Vuonna 1985 häneltä poistettiin osa toista keuhkoa. Hän vähensi tupakointia 90-luvun aikana, mutta runsas alkoholinkäyttö jatkui. Hän sai lievän aivohalvauksen 1998, ja myöhemmin samana vuonna hän poltti jalkansa pahoin kaaduttuaan kylpyhuoneessaan. Tämä vaikeutti hänen liikkumistaan ja vei hänet osittain pyörätuoliin. Vuosina 2000 ja 2001 prinsessa sai uusia aivoinfarkteja. Margaretin viimeinen julkinen esiintyminen oli hänen setänsä lesken, prinsessa Alicen, Gloucesterin herttuattaren 100-vuotisjuhlissa joulukuussa 2001.

Prinsessa Margaret kuoli 71-vuotiaana sairaalassa useiden aivoinfarktien jälkeen helmikuussa 2002. Hänen hautajaisensa pidettiin täsmälleen 50 vuotta isänsä hautajaisten jälkeen Elisabet II:n 50-vuotishallitsijavuonna. Hautajaiset pidettiin yksityisesti perheen kesken, mutta joitakin viikkoja myöhemmin pidettiin suurempi valtiollinen muistotilaisuus, missä Margaretin äiti, kuningataräiti Elisabet, esiintyi viimeisen kerran julkisesti ennen omaa kuolemaansa.

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla

 Prinsessa Margaretin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
 Prinsessa Margaret nai painostuksen jälkeen Antonyn. Ylen Elävä arkisto.

Prinsessat
Yhdistyneen kuningaskunnan kuninkaalliset
Vuonna 1930 syntyneet
Vuonna 2002 kuolleet