Ladbyn venehauta

Ladbyn venehauta on rikas ja monipuolinen venehautaus, joka löydettiin vuonna 1935 Tanskasta Fyn saaren pohjoisosista Kerteminden vuonon rannikolta Ladbyn kylän läheltä. Hauta, joka on Tanskan ainoa venehautaus, on osa tavallista viikinkiaikaista kalmistoa ja päällikön hautaus on ajoitettu esinemateriaaliin perusteella 900-luvun alkuun jaa. ja radiohiiliajoituksista 885−1035 jaa.. Vene on ollut noin 22 metriä pitkä ja sen jäänteet ovat esillä Ladbyn viikinkimuseossa.

Löytö ja tutkimus 
Vuonna 1934 maanviljelijä Erik Eriksen kynti peltojaan ja osui aurallansa hautakummun päällä kiviin. Hän kutsui paikalle amatööriarkeologi farmaseutti Paul Helweg Mikkelsenin, joka alkoi kaivaa hautakumpua vuonna 1935. Kun he löysivät ensimmäiset niitit, otti National Museum kaivausten vastuun itselleen. Kaivauksia johtivat yhdessä konservaattori G. Rosenberg ja P. Helweg Mikkelsen vuonna 1936, joiden muistiinpanoista nykyiset kaivaustiedot ovat peräisin.

Museonäyttely 
Ladbyn veneen jäännöksiä säilytetään löytöpaikallaan hautakummun uumenissa. Kekseliästä ideaa seuraten on voitu säilyttää venehautauksen herkät jäännökset löytöpaikallaan ja vielä nykyäänkin katselija voi tarkastella sitä sellaisena kuin tutkijat näkivät sen kaivausten aikana. Vuonna 1937 hautakummun sisään valettiin betoniset seinät ja niiden päälle astettiin kaarien päälle katteet, jotka sitten peitettiin hautakummusta saadulla maa-aineksella. Idean toteutti ja maksoi P. Helweg Mikkelsen. Näyttelytilaa kutsutaan nimellä Vikingmuseet Ladby.

Replikan rakentaminen 
Tanskalaiset viikinkiharrastajat ovat kuuluisia monista rakentamisprojekteista, jossa viikinkiveneen löydös ensin tutkitaan tarkoin ja sitten sen ideat siirretään samaan mittakaavaan tehtävään kopioon. Niin tässäkin tapauksessa on tarkoitus tehdä.

Hautaus 
Hautaus on tehty niin, että ensin alus hinattiin rantaan ja aseteltiin kapeaan kaivantoon löytöasentoonsa. Vainaja, joka oli päällikköstatuksen omaava henkilö , ja hauta-antimet sijoitettiin veneeseen rakennettuun kammioon ja sitten kokonaisuus peitettiin turpeella, josta muodostui halkaisijaltaan 30 metrinen hautakumpu Ladbyhøje. Vainajan vaatteista on säilynyt pieniä jäänteitä, joista ne on tunnistettu kulta ja hopealangoilla ja paljeteilla koristelluiksi kankaiksi. Vainajan puukossa oli hupeakoristeinen kahva ja vyössä oli suuri hopeinen Karoliin-tyyppinen miekan tupen kiinnitin. Esineistön koristelut olivat niin sanottua Borre- ja Jelling-tyyliä, joka sijoitetaan 900-luvun alkuun jaa.. Haudasta ei kuitenkaan löytynyt vainajien luita kuin muutama kappale, joten tutkijat epäilevät, että hauta häpäistiin jälkikäteen. Samasta syystä hauta-antimet olisi myös rikottu.

Hautavene 
Venehauta oli aseteltu pohjois-eteläsuuntaan niin, että veneen keula osoitti etelään. Aluksen puurakenteet olivat tammesta, mutta ne ovat lahonneet lähes näkymättömiin. Jäljelle ovat jääneet pääasiassa laivan niitit, naulat ja muut rautaiset osat. Koska noin 2 000 niittiä jäivät niille sijoilleen, mihin ne puun lahottua asettuivat, muodostavat ne laivan muotoisen kuvion. Tämä muoto paljastettiin kaivauksilla poistettaessa maata varovasti niittien päältä. Tämä kaivauksen tilanne on edelleen nähtävänä Ladbyn venehaudan museossa, jossa kohdetta säilytetään jälkipolville.

Laivan köli oli poikkileikkaukseltaan T-kirjaimen muotoinen ja se kesti purjeen aiheuttamat rasitteet. Laivan pituus oli noin 21,5 ja leveys noin 3 metriä. Runkoa vahvisti 17 kaarta, josta päätellään, että laivassa soudettiin 16 airoparialla 30−32 soutajan voimilla. Airot eivät tosin ole säilyneet. Veneen korkeus on noin 1 metri, mutta sen syväys oli noin 0,5 metriä. Koska veneen pituuden suhde leveyteen on 7 : 1, on kyseessä ollut nopea, sotaretkiin tarkoitettu, viikinkilaiva eli pitkävene. Sen soutunopeus on ollut 3−4 solmua ja neliönmuotoisella, noin 60 neliömetrin suuruisella , purjeella sen huippunopeus saattoi olla jopa 9 solmua.

Veneessä on ollut korkealle kohoavat keula- ja peräkoristeet, joita ei löydetty kaivauksissa. Sen sijaan keulan "harjaksiksi" oli naulattu rautaiset spiraalit. Perän kaareva "häntä" on myös hävinnyt. Sen sijaan laivan rautainen ankkuri löytyi kiinnitettynä rautakettinkiin. Ankkuri on painanut noin 20 kilogrammaa.

Hauta-antimet 
Laivan keulasta löytyi pronssiheloin koritellut koiran valjaat, jonka helojen Jelling-tyyli ajoitti ne 900−925 jaa.. Veneestä löytyivät myös neljät tai viidet sarjat hevosen valjaita, jalustimia, kannuksia ja solkia. Kaivauksissa löytyi myös jäänteitä hopeakoristeisesta tarjoilupöydästä, 1-2 pronssista vatia, ainakin kaksi kuppia ja kullalla ja hopealla koristeltu veitsisarja puurasiassa. Osa hauta-antimista olivat tunnistamattomiksi hajoitettuja ja niistä löydettiin noin 600 katkelmaa. Katkelmista tunnistettiin osia soljista, hopea- ja pronssiesineistä, pelinappuloita ja puusaavin metalliosia. Veneen laidan läheltä löytyivät 45 nuolenkärkeä ja jäänteitä nuolenvarsista, kilvenkupura ja keihäänkärki. 

Hautaukseen oli uhrattu mukaan 11 hevosta. Ne olivat pieniä kuin ponit, joiden säkäkorkeus oli 1,25 metriä. Hevosten lisäksi haudasta löytyi neljän koiran jäännökset. Myös muita eläimen luita löytyi, mutta niistä ei ole säilynyt tietoa.

Katso myös 
 Venehautaus yleisenä ilmiönä skandinaavien kulttuurissa.

Lähteet

Viitteet

Kirjallisuutta 
 Ladbyskibsmuseet: "Ladbyskibet – en skibsbegravelse fra vikingetiden" (lehtinen), Krogager, 2003
 Engelstoft, Povl: Hagerups konversationsleksikon, 1952, Sidos 6, s. 487.
 Madsen, Claus & Thrane, Henrik: Skibsjubilæum (Skalk 1985 nr. 1; s. 3-7)
 Thorvildsen, Knud: Das Wikingerschiff von Ladby, Kopenhagen, 1967

Aiheesta muualla 
 Verkkosivut: Vikingemuseet Ladby
 Panoramio: Ladbyn vene rakenteilla 
 Facebook: Ladby skibet på vej
 Sailor - Global Mariner: The Ladby Ship, valokuvia
 Peter Lawætz: Hvem blev gravlagt i Ladby-skibet?
 Historie-online: Et sejlende Ladbyskib på Kerteminde fjord 
 Gräslund, Anne-Sofie: Dogs in graves – a question of symbolism?
 Andrén, Anders & Jennbert, Kristina & Raudvere, Catharina (toim.): Old Norse religion in long-term perspectives Origins, changes, and interactions, 2004
 Hocker, Frederick & Ward, Cheryl: The Philosophi of Ship Building, GoogleBooks

Muinaishaudat
Veneet
Viikinkiaika
Tanskan muinaisjäännökset
Kerteminden kunta