joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Sirri

Sirri on Iranille kuuluva saari Persianlahdella, Yhdistyneiden arabiemiraattien länsipuolella. Saarella tai sen lähistössä on useita öljy- tai kaasukenttiä.

Saaren pinta-ala on 17,3 neliökilometriä. Saarella avattiin vuonna 2013 Persianlahden suurin nesteytetyn maakaasun (LNG) tuotantolaitos ja Iran pyrkii kasvattamaan saareen Irakin sodan jälkeen vuonna 1985 avattua vientiterminaalia (vientisatama). Saarelta johtaa Iranin mantereenpuoleiseen osaan ja Arabiemiirikuntiin yhteensä 900 kilometriä pitkä putkisto. Iranilla on maailman neljänneksi suurin todennettu öljyvaranto (kun liuskekaasua ei lueta mukaan) ja maailman toiseksi suurin maakaasuvarannoista.

Saarella on lentokenttä (ICAO: OIBS).

Saarelle sijoitettiin ilmapuolustukseksi Iranin Yhdysvalloilta hankkimia MIM-23 Hawk-ilmatorjuntaohjuksia. Iran sijoitti 1990-luvulla saarelle myös kiinalaisia HY-2 Silkworm -merimaaliohjuksia. Muutenkin Iran vahvisti Irakin sodan jälkeen rannikkopuolustustaan 1990-luvulla. Venäjältä hankittiin kaksi kilo-luokan dieselkäyttöistä sukellusvenettä sekä Kiinalta kymmenen C802-merimaaliohjuksin varustettua ohjusvenettä.

Sirrin lähisaarista Abu Musasta ja Tunbista on Arabiemiirikunnat kiistellyt Iranin kanssa. Näiden Persianlahden saarten avulla voi periaatteessa sulkea Persianlahden Hormuzinsalmen länsipuolista meriliikennettä, mikäli laivaliikennettä uhataan merimaaliohjuksilla.

Lähteet

Aiheesta muualla

NASAn satelliittikuva Sirristä 
 Iran Installs Persian Gulf Largest NGL Plant in Siri Island  (nioc.ir)

Iranin saaret 
Iranin asevoimat 
Rannikkopuolustus
Persianlahti
On Thorns I Lay

On Thorns I Lay on kreikkalainen heavy metal -yhtye. Se perustettiin vuonna 1992 Ateenassa nimellä "Phlebotomy". Yhtye sai uransa alkuvaiheissa vaikutteita enimmäkseen doom metallista ja sittemmin goottimetallista.

Diskografia 
Sounds of Beautiful Experience (1995)
Orama (1997)
Crystal Tears (1998)
Future Narcotic (2000)
Angeldust (2001)
Egocentric (2003)
Eternal Silence (2015)
Aegean Sorrow (2018)
Threnos (2020)

Kreikkalaiset yhtyeet
Heavy metal -yhtyeet
Vöyrinkaupunki

Vöyrinkaupunki () on Vaasan keskustan kupeessa sijaitseva Onkilahteen rajautuva puutalokaupunginosa. Se kuuluu Vöyrinkaupungin suuralueeseen. Vaasan kaupunginhallinnon tilastoaluejaossa  Vöyrinkaupungin kaupunginosa jakautuu kahteen pienalueeseen, eteläiseen ja pohjoiseen. Näiden alueiden raja kulkee lännestä itään reittiä Järvikatu – Pitkäkatu – Laivakatu – Olympiakatu – Kalastajankatu.

Alueen puutalot ovat 1890–1940-luvuilla rakennettuja. Useat talot rakennettiin työläisväestön asunnoiksi, ja siten asuntokoot ovat melko pieniä, kaksion ollessa todennäköisesti yleisin huoneistotyyppi. Vanhoja taloja on säilynyt sen jälkeen, kun 1980-luvun lopulla alueen rakennusten kerrosluku rajattiin kolmeen, jolloin vanhojen talojen purkaminen ei enää automaattisesti kannattanut lisäkerrosneliöiden toivossa. Ennen kaavamuutosta useita taloja purettiin ja niiden tilalle rakennettiin kerrostaloja.  Useimmat vanhat puutalot ovat nykyisin suojelukohteita.

Alueen suosio on kasvanut viime aikoina ja sen rajamaille on rakennettu uusia asuntoja. Keskustan läheisyydestä huolimatta alue on varsin rauhallista ja idyllistä asuinaluetta. 

Alueella sijaitsee ns. Malmöntalo, joka on Vaasan ruotsalaisen ystävyyskaupunki Malmön lahjoitus sodasta toipuvalle Vaasalle. Vöyrinkaupungissa sijaitsee paljon Vaasan opiskelija-asuntosäätiön opiskelija-asuntoja mm. Olympia-korttelissa. Olympiakatu on saanut nimensä Suomen moottoritehtaasta, joka valmisti siellä Olympia-moottoreita.

Kaupunginosassa on kaksi peruskoulua: Onkilahden koulu (ala-aste) ja Vöyrinkaupungin koulu (yläaste).

Vöyrinkaupungissa sijaitsee Vaasan suurin ja vanhin hautausmaa, joka jakautuu kahteen osaan: vanhaan ja uuteen. Vanhassa osassa, joka sijaitsee Vöyrinkadun läntisellä puolella, on sankarihautausmaa. Lisäksi vanhalle puolelle on haudattu monia Vaasan historian merkkihenkilöitä, kuten A. A Levón.

Vuonna 2015 Vöyrinkaupungissa asui 3 172 asukasta.

Kuvia Vöyrinkaupungilta

Lähteet
Pantomiimi

Pantomiimi on sanaton esitys tai näytelmä, joka perustuu esittäjiensä eleisiin, ilmeisiin ja liikkeisiin. Sen esiintyjät maalaavat usein kasvonsa liidunvalkoisiksi. Modernilla pantomiimilla on hyvin vahva kytkentä italialaiseen commedia dell'arteen. Pantomiimikkoja näkee suurkaupunkien kaduilla katutaiteilijoina. Monet heistä toistavat Marcel Marceaun kuuluisaksi tekemiä liikesarjoja: tuulta vasten kävely, banaanin kuoriminen, suuren näkymättömän laatikon sisään joutuminen.

Isossa-Britanniassa sana pantomiimi kuitenkin tarkoittaa perinteistä näytelmää, johon liittyy tanssia, laulua ja humoristinen käsikirjoitus. Pantomiimikiertueet esiintyvät erityisesti joulunaikaan, mutta jotkut niistä kiertävät ympäri vuoden. Pantomiimin pohjana käytetään usein perinteistä lasten satua, Tuhkimon ollessa suosituin. Prinsessa Ruusunen, Jaakko ja Pavunvarsi ja Aladdin ovat kaikki suosittuja pantomiimisatuja. Pantomiimissä sekoitetaan usein sukupuoliroolit, ja erityisesti paha siskopuoli on lähes poikkeuksetta miehen esittämä rooli ja prinssinä nähdään nuori nainen.

Katso myös
Eletanssi

Teatteri

it:Mimo
T.i.l.a.

T.i.l.a. oli MTV3-kanavan viikoittainen sisustusohjelma, jota juonsivat Laura Ruohola ja Hanna Sumari. Ohjelma jakautui makasiininomaisesti osioihin, jotka toistuivat joka viikko samassa järjestyksessä. Kesäisin esitettiin Kesä T.i.l.a -ohjelmaa.

Ensimmäisenä on muutoskohteen esittely, jossa sisustussuunnittelija (Tomi Kouvola, Marianne Sundell, Helena Karihtala) esittelee huoneen, johon tehdään muutostyö, esimerkiksi makuuhuone. 

Teemassa esitellään jokin sisustuksen nyt pinnalla oleva asia, kuten matot osana sisustusta tai valaisinten trendit. 

Decora-osiossa yleensä Hanna Sumari toteuttaa jonkin pienen sisustuksen yksityiskohdan itse tekemisen askartelulinjalla, esimerkiksi lautasliinojen koristelun kohoväreillä tai lampunvarjostimen piristämisen.

Moderni klassikko esittelee nimensä mukaisesti jonkin ohjelman tekijöiden mielestä klassikoksi yltäneen tuotteen sanoin ja studiokuvin, joissa tuote on irrotettu kokonaan kontekstista ja on täysin pääosassa.

Kaunis koti esittelee asunnon, jossa on siis jokin juju, joka erottaa sen tuiki tavallisesta. Esiteltävänä ovat olleet muun muassa keräilijän koti, romanttinen miniyksiö ja monta varakkaan ja paljon matkustelleen pariskunnan modernein klassikoin sisustettua kanta-Helsingin jugendtalon asuntoa. 

Lopuksi esitellään valmis muutoskohde. Katsoja näkee ennen ja jälkeen kuvia, mutta itse työstä ei näytetä mitään, eikä hintaakaan erityisesti korosteta, vaikka muutos olisi varsin suurtakin, kuten seinien kaatamista tai uusien vesipisteiden lisäämistä. Tässä lienee pyritty pysyttäytymään poissa yhä enemmän tilaa etenkin brittiläisessä ja amerikkalaisessa televisiossa valtaavasta juuri toteutusvaiheen ongelmia ja budjetissa pysymisen vaikeutta korostavasta ohjelmatyypistä. Suunnittelija esittelee lyhyesti muutoksen, jossa katsojan päähuomio kiinnitetään yleensä valittuun värimaailmaan.

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla
Sarjan kotisivu.

Suomalaiset televisio-ohjelmat
2000-vuosikymmenen televisiosarjat
2010-luvun televisiosarjat
Makasiiniohjelmat
WRC

WRC voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Rallin maailmanmestaruussarja, WRC, englannin sanoista World Rally Championship
World Rally Car, WRC, rallin autoluokka.
WRC 3, videopeli
WRC 4, videopeli
World Radiocommunications Conference, Kansainvälisen televiestintäliiton radiokonferenssi
Eduskuntaryhmä

Eduskuntaryhmä on saman puolueen kansanedustajien yhteenliittymä, joka ottaa kantaa lakiehdotuksiin, lausuu mielipiteitä, tekee aloitteita, esittää hallitukselle vaatimuksia ja esittää uudistusehdotuksia. Suomen eduskunnassa, eduskuntaryhmät muodostuvat pääsääntöisesti eduskuntavaaleissa valituista puolueen kansanedustajista. Kesäkuusta 2022 lähtien eduskuntaryhmiä on ollut yksitoista. 

Eduskuntaryhmät kokoontuvat säännöllisesti ja niillä on puheenjohtajat. Eduskuntaryhmien asemaa on vahvistettu viime vuosina ja vuoden 2000 perustuslaissa niiden asema tunnustettiin.

Periaatteessa kansanedustajat eivät edusta puoluetta, vaan vaalipiirinsä äänestäjiä. Näin ollen puoluerakenne ei ole ensisijainen tekijä kansanedustajan asemalle, mutta käytännön eduskuntatyön järjestämisen kannalta niistä on muodostunut välttämättömyys.

Eduskuntaryhmän toiminta 
Parlamentin olennainen toiminta tapahtuu puolueryhmissä tai niiden kautta. Parlamentti ei ole pelkästää yksittäisten kansanedustajien löyhä kokoelma, vaan puoluekurin ja ryhmäyhtenäisyyden ryhdittämän puoluetoiminnan keskeinen areena. Kullakin eduskuntaryhmällä on omat viikoittaiset kokousrutiininsa. 

Eduskuntaryhmän perusteella tai niiden valmistelun vuoksi nimitetään kansanedustajia eduskunnan luottamustehtäviin, muun muassa eduskunnan valiokuntiin, Suomen pankin pankkivaltuustoon, Yleisradion hallintoneuvostoon ja kansaneläkelaitoksen valtuustoon.

Nykyiset eduskuntaryhmät

Irtaantuneita eduskuntaryhmiä 

Joskus eduskuntaryhmästä tai puolueesta on eronnut tai erotettu kansanedustajia, jotka ovat ryhmittyneet oman eduskuntaryhmänsä taakse. Tällaisia eduskuntaryhmiä ovat olleet muun muassa:

 Sosialistinen eduskuntaryhmä 1941–1942
 Vasemmistoryhmä 1995–1998
 Vasenryhmä 2011–2015
 Muutos 2011 -eduskuntaryhmä 2013–2015
 Sininen eduskuntaryhmä (aik. Uusi vaihtoehto) 2017–2019
 Tähtiliikkeen eduskuntaryhmä 2018–2019
 Eduskuntaryhmä Ano Turtiainen 2020–2021
 Eduskuntaryhmä Wille Rydman 2022–

Katso myös
Luettelo vaalikauden 2019–2023 kansanedustajista
Luettelo eduskuntaryhmää vaalikauden aikana vaihtaneista kansanedustajista
Luettelo kansanedustajista (eduskuntaryhmittäin)

Lähteet

Aiheesta muualla
 Laki eduskuntaryhmistä (Finlex)
PT-76

PT-76 (, plavajuštši tank ) on neuvostoliittolainen 1950-luvulla käyttöön otettu amfibiopanssarivaunu, josta tuli Varsovan liiton armeijoiden pääasiallinen tiedusteluvaunu. Sitä on viety runsaasti ystävällismielisiin valtioihin. Kaikkiaan vaunua on käytetty 25 maassa.

PT-76 kehitettiin vuosina 1949–1951 Ž.Ja.Kotinin johdolla ja otettiin virallisesti käyttöön 1952. Tuotanto alkoi 1953 Volgogradin traktoritehtaalla. Vuonna 1958 siirryttiin parannettuun malliin PT-76B, joka pystyi tuotannossa vuoteen 1963. Kaikkiaan vaunuja valmistettiin noin 7000, joista 2000 meni vientiin. Käyttäjiin kuuluivat Afganistan, Angola, Kongon demokraattinen tasavalta, Kuuba, Egypti, Suomi, Guinea, Indonesia, Intia, Irak, Laos, Madagaskar, Mosambik, Pohjois-Korea, Pakistan, Puola, Vietnam ja Jugoslavia. Kiinan kansantasavalta valmistaa edelleen PT-76:een perustuvaa Type 63:tta. Sitä on viety Pakistaniin, Sudaniin, Tansaniaan ja Vietnamiin.

PT-76:ssa on kolmen hengen miehistö ja vaunun johtaja käyttää myös radiota ja aseistusta. Aseistuksena on 76 mm tykki ja yksi konekivääri. Puolalaisissa vaunuissa on lisäksi 12,7 mm konekivääri. Voimanlähteenä on 240 hv V-6-diesel. Panssarointi on kevyt, 14 mm eturungossa, 17 mm tornissa, joten vaunun paino jää 14 tonniin. Vaunussa ei ole pimeänäkölaitteistoa tai ABC-suojausta. Nimensä mukaisesti se kykenee ylittämään myös vesistöjä. Neuvostoliitossa vaunu korvattiin myöhemmin tiedustelukäytössä BMP-1:n tiedusteluversio BRM-1:llä.

Käyttö sotatilanteessa 

PT-76:tta on käytetty Intian-Pakistanin sodissa 1965 ja 1971, Vietnamin sodassa, Kuuden päivän sodassa, Jom kippurin sodassa ja Angolassa. Venäjän armeijan on raportoitu käyttäneen vaunuja Tšetšeniassa ja Indonesian armeijan vuonna 2000 alkaneiden levottomuuksien yhteydessä Ambonissa. Vaunuja käytettiin myös Tšekkoslovakian miehityksessä vuonna 1968.

 Vietnamin sota: Pohjois-Korea ja Pohjois-Vietnam
 Toinen Intian–Pakistanin sota: Intia ja Pakistan
 Kuuden päivän sota: Syyria ja Egypti
 Kolmas Intian–Pakistanin sota: Intia ja Pakistan
 Jom Kippur -sota: Israel, Syyria ja Egypti
 Angolan sisällissota: Neuvostoliitto ja Kuuba
 Persianlahden sota: Irak, Syyria, Pakistan, Afganistan ja Egypti
 Jugoslavian hajoamissodat
 Toinen Tšetšenian sota: Venäjä
 Irakin sota: Irak

Versiot 

PT-76:n rungolle perustuvia ajoneuvoja ovat:
 BTR-50-miehistönkuljetusajoneuvo
 MT-LB-miehistönkuljetusajoneuvo
 ZSU-23-4 Šilka -ilmatorjuntavaunu
 ASU-85-rynnäkkötykki
 TOPAS (OT-62) - tšekkoslovakialais-puolalainen miehistönkuljetusajoneuvo
 FROG-2 – FROG-5 -taktiset ydinohjukset ja SA-6 "Gainful" -ilmatorjuntaohjusvaunu

Lähteet

‎Aiheesta muualla 

Suomen puolustusvoimien kalusto
Neuvostoliittolaiset muuntyyppiset panssarivaunut
Otanmäki

Otanmäki on taajama Kajaanin kaupungissa. Se kuului entiseen Vuolijoen kuntaan vuoteen 2007 asti, jolloin Vuolijoki liittyi Kajaaniin. Vuoden 2018 lopussa Otanmäellä asui Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan yhteensä 626 henkilöä.

Otanmäki syntyi 1950-luvulla rautamalmikaivoksen ympärille. Kaivos oli toiminnassa 1953–1985. Sen omisti alkujaan valtionyhtiö Otanmäki Oy, jolta se siirtyi toiselle valtionyhtiölle Rautaruukki Oyj:lle 1968. Kaivoksen yhteydessä toimivat rikastamo ja vanadiinitehdas. 

Otanmäessä toimii Škoda Transtech Oy:n vaunutehdas, jonka perusti alkujaan Rautaruukki 1980-luvun puolivälissä. Myöhemmin se tunnettiin nimellä Transtech. Tehdas rakennettiin korvaamaan kaivoksen lopettamisen johdosta menetettyjä työpaikkoja. Otanmäkeen johtaa tavaraliikenteen käytössä oleva vähäliikenteinen Otanmäen rata, joka erkanee Iisalmen–Kontiomäen radalta Murtomäen asemalla.

Otanmäen palvelutarjontaan kuuluvat muun muassa peruskoulu, kirjasto, kauppa, apteekki, posti, hammashoitola, maauimala, baari ja huoltoasema. Otanmäen etäisyys Kajaanin kaupungin keskustasta on 37 kilometriä ja Vuolijoen taajamasta 12 kilometriä. Otanmäessä sijaitsee yhtenäiskoulu, jossa on luokat 1-9, ja vuoteen 2008 asti siellä oli myös lukio.

Katso myös
Otanmäen vaunutehdas

Lähteet

Vuolijoen kylät
Kainuun maakunnan taajamat
Kaksoislaskutus

Kaksoislaskutus tarkoittaa sitä, että valekaupalla alennetaan tullattavan tavaran tullausarvoa. Tavara ostetaan vapaasti varastossa myyjämaassa ja myydään kuormaamisen jälkeen matkalla rajalle veroparatiisissa olevalle yhtiölle tappiolla. 

Näin saadaan alempi tullausarvo, millä säästetään valmisteveroa, tullia sekä myös tämän perusteella määräytyvää arvonlisäveroa tuontimaassa. Tappiolla peiteyritykselle halvemmalla myyneen yrityksen jatkuvat tappiot katetaan myynti- ja ostomaan ohittavilla rahansiirroilla.

Kaksoislaskutuksessa tullimaksuja kierretään muuttamalla tavaran arvo laskussa ennen Venäjän rajaa. Venäjän lain mukaan se on rikollista. EU ei ole menettävä puoli. Kaksoislaskutuksessa Suomeen perustettu venäläisyhtiö ostaa EU-maasta tavaraa. Lasku maksetaan veroparatiisissa. Tavarat jaetaan eri varastoihin uusilla laskuilla, jotka näytetään Venäjän tullille. Mukaan liitetään halvempaa tavaraa.

Kaksoislaskutus ja idänkauppa 

Venäjälle maahantuodun tavaran arvo on tilastollisesti alhaisempi kuin sinne viedyn tavaran arvo kaksoislaskutuksesta johtuen. Suomen Pankin Venäjän-tutkija Simon-Erik Ollus arvioi Talouselämän artikkelissa tammikuussa 2007, että Suomen ja EU-maiden itäviennistä kolmasosa kaksoislaskutetaan. "Virallisissa tullitilastoissa Venäjän ja Suomen tilastojen ero viennin arvosta revähti vuonna 2005 lähes 60 prosenttiin. Vilunkipelin osuus siitä on kuitenkin vain kolmannes. Esimerkiksi kun tuote tuodaan vaikka Saksan kautta Suomeen ja viedään täältä edelleen Venäjälle, kirjaa Suomen tulli sen tuonniksi Suomeen ja vienniksi Venäjälle. Venäjän tullille tämä on kuitenkin pelkästään tuontia Saksasta."

Kaksoislaskutuksen estäminen 

Asiaan pyritään puuttumaan tarkkailemalla tilannetta puolivuosittain tullihallintojen kesken ja kehittämällä tarkastusta. Edelleen kaksoislaskutusta voidaan yrittää vähentää sähköisellä tullauksella. Käytännössä sähköinen tullaus tarkoittaa sitä, että ilmoitus tavarasta kulkee suojatussa it-järjestelmässä. Sähköiseen tullausjärjestelmään on rikollisten ja erilaisten muiden toimijoiden paljon vaikeampi soluttautua kuin perinteiseen tullaukseen. Näin tavaran arvo ei matkalla pääse muuttumaan.

Venäjä ei ole ollut valmis siirtymään sähköiseen tullaukseen, joka lopettaisi välistä vedot. Suomalaisyritysten mukaan rehellisesti toimivat eivät pärjää hintakilpailussa kaksoislaskuttajan kanssa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Meijeriala
EU:n ja Venäjän valvontaisku paljasti kaksoislaskutuksen laajuuden ja luonteen 
Venäjän tullin ongelma

Järjestäytynyt rikollisuus
Rikokset
Munda

Munda on Salomonsaarille kuuluvan New Georgian saaren suurin asutuskeskus. Siellä oli noin 2 800 asukasta vuoden 2009 väestönlaskennassa. Munda sijaitsee saaren länsiosissa. Länsiosan lounaisin kohta on nimetty asutuskeskuksen mukaan Munda Pointiksi.

Lähteet 

Salomonsaarten maantiede
Munda (täsmennyssivu)

Munda on:

Munda, asutuskeskus Salomonsaarilla
Mundakielet, kieliperhe, jonka kieliä puhutaan Intiassa
Mundan taistelu
Munda, sukunimenä:
 Arjun Munda (s. 1968), intialainen poliitikko ja ministeri.
Richard Harris

Sir Richard St. John Harris (1. lokakuuta 1930 Limerick, Munster, Irlanti – 25. lokakuuta 2002 Lontoo, Englanti, Iso-Britannia) oli irlantilainen, kahdella Oscar-ehdokkuudella huomioitu näyttelijä ja muusikko. Hän näytteli muun muassa elokuvissa Mies hevosena, Gladiator, Navaronen tykit, Armoton ja ennen kuolemaansa myös kahdessa ensimmäisessä Harry Potter -elokuvassa Albus Dumbledorena.

Harris oli lisäksi laulaja. Hänen tunnetuin esittämänsä kappale on Jimmy Webbin säveltämä ja sanoittama MacArthur Park. Muita tunnetuimpia lauluja ovat My Boy, A Tramp Shining, The Yard Went On Forever ja How I Spent My Summer. 

Harris kuoli Hodgkinin tautiin vuonna 2002. Vuodesta 2004 Michael Gambon jatkoi Albus Dumbledoren roolissa.

Harrisin mukaan on nimetty vuonna 2002 perustettu British Independent Film Awards -gaalan palkinto, joka jaetaan vuosittain näyttelijälle jolla on ollut merkittävä vaikutus brittiläiselle elokuvalle.

Osittainen filmografia

 Kädenpuristus paholaisen kanssa (1959)
 Navaronen tykit (1961)
 Telemarkin sankarit (1965)
 Major Dundee (1965)
 Cromwell (1970)
 Helvetin esikartano (1970)
 Mies hevosena (1970)
 Veriset Jäljet (1973)
 Juggernaut – kaappaus merellä ('1974)
 Robin ja Marian (1976)
 Mies hevosena – paluu (1976)
 Kassandran silta (1976)
 Gulliverin matkat (1977)
 Orca – tappajavalas (1977)
 Miljonäärien laiva (1977)
 Villihanhet (1978)
 A Game for Vultures (1979)
 Tarzan, apinamies (1981)
 Viimeinen matka (1981)
 Mies hevosena III (1982)
 Armoton (1992)
 Näkymätön vihollinen (1992)
 Itke rakastettu maa (1995)
 Trojan Eddie (1996)
 Ammattilaiset (1997)
 Smilla's Sense of Snow (1997)
 Taistelu leijonista (1999)
 Harry ja karhu (1999)
 Gladiator (2000)
 My Kingdom (2001)
 Harry Potter ja viisasten kivi (2001)
 Monte Criston kreivi (2002)
 Harry Potter ja salaisuuksien kammio (2002)

Diskografia

Albumit

A Tramp Shining (1968)
The Yard Went on Forever (1968)
My Boy (1971)
The Richard Harris Love Album (1972)
Slides (1972)
His Greatest Performances (1973)
Jonathan Livingston Seagull (1973)
The Prophet (1974)
I, in the Membership of My Days (1974)

Singlet

"Here in My Heart (This Sporting Life -teema)" (1963)
"MacArthur Park" (1968) 
"One of the Nicer Things" (1969)
"What a Lot of Flowers" (1969)
"Fill the World With Love" (1969)
"Ballad of A Man Called Horse" (1970)
"Morning of the Mourning for Another Kennedy" (1970)
"Go to the Mirror" (1971)
"My Boy" (1971)
"Turning Back the Pages" (1972)
"Half of Every Dream" (1972)
"Trilogy (Love, Marriage, Children)" (1974)
"The Last Castle (Theme from Echoes of a Summer)" (1976)

KokoelmatA Tramp Shining (1993)The Prophet (1995)The Webb Sessions 1968-1969 (1996)MacArthur Park (1997)Slides/My Boy (kahden albumin paketti) (2005)Richard Harris - The Anthology'' (2008)

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 

Irlantilaiset näyttelijät
Irlantilaiset teatterinäyttelijät
Golden Globe -palkinnon saajat
Grammy-palkinnon saajat
Vuonna 1930 syntyneet
Vuonna 2002 kuolleet
Seulonnan keskeiset artikkelit
Danny DeVito

Daniel Michael "Danny" DeVito, Jr., (s. 17. marraskuuta 1944 Neptune, New Jersey) on yhdysvaltalainen näyttelijä, ohjaaja ja tuottaja. Hän meni naimisiin näyttelijä Rhea Perlmanin kanssa 26. tammikuuta 1982, ja heillä on kolme lasta, Lucy Chet DeVito (s. 1983), Grace Fan DeVito (s. 1985) ja Jake Daniel DeVito (s. 1987). Pariskunta erosi loppuvuodesta 2016.

Osittainen filmografia 

 Yksi lensi yli käenpesän (1975) Martini 
 The Van (1977)
 Hellyyden ehdoilla (1983)
 Vihreän timantin metsästys  (1984)
 The Ratings Game (1984)
 Niilin jalokivi (1985)
 Wise Guys (1986)
 Ruthless People (1986) Sam Stone
 My Little Pony: The Movie (1986) The Grundle King (ääni)
 Heitä mami junasta (1987) Owen Lift 
 Tin Men (1987) Ernest Tilley
 Identtiset kaksoset (1988) Vincent Benedict
 The War of the Roses (1989) Gavin D'Amato
 Other People's Money (1991) Larry Garfield
 Batman – paluu (1992) Pingviini
 Hoffa (1992) (tuottaja) 
 Hei, kuka puhuu nyt (1993) Rocks (ääni)
 Last Action Hero (1993) Whiskers (ääni)
 Jack the Bear (1993) 
 Junior  (1994) Dr. Larry Arbogast
 Reality Bites (1994) (tuottaja) 
 Pulp Fiction – tarinoita väkivallasta (1994) (johtava tuottaja)
 Päätään pidempi (1994) Bill Rago 
 Get Shorty (1995) Martin Weir
 Mars hyökkää! (1996) ... Rude Gambler
 Matilda ja lasten kapina (1996) (ohjaaja) ... Harry Wormwood
 Space Jam (1996) Mr. Swackhammer (ääni)
 The Rainmaker (1997)
 Herkules (1997) Philoctetes (ääni)
 L.A. Confidential (1997) Sid Hudgens   
 Man on the Moon (1999) (tuottaja) George Shapiro
 Virgin Suicides (1999) Dr Hornicker
 Drowning Mona (2000) Wyatt Rash
 Erin Brockovich (2000) (tuottaja)  
 Screwed (2000) Grover Cleaver 
 Konnasota (2001)
 Death to Smoochy (2002 (ohjaaja) Burke Bennet
 Austin Powers ja kultamuna (2002) Himself as Mini-Me
 Big Fish (2003) ... Amos Calloway
 Christmas in Love (2004) Brad
 Frendit (2004) Strippari
 Relative Strangers (2006) Frank Manure
 Be Cool (2005) Martin Weir
 Marilyn Hotchkiss' Ballroom Dancing and Charm School (2005)
 Elämää Philadelphiassa (It's always Sunny in Philadelphia) (2006-2011) Frank Reynolds
 Lorax (2012) The Lorax (ääni)
 Dumbo (2019) Max Medici
 Jumanji: The Next Level (2019) Eddie Gilpin

Lähteet

Aiheesta muualla 

 

Yhdysvaltalaiset elokuvanäyttelijät
Yhdysvaltalaiset televisionäyttelijät
Yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat
Yhdysvaltalaiset elokuvatuottajat
Amerikanitalialaiset
Golden Globe -palkinnon saajat
Vuonna 1944 syntyneet
Elävät henkilöt
Seulonnan keskeiset artikkelit
Darkwell

Darkwell on itävaltalainen goottimetalliyhtye. Basisti Roland Wurzer ja kitaristi Roman Wiencke perustivat sen Innsbruckissa vuonna 1999.

Kokoonpano

Nykyiset jäsenet 
Stephanie Luzie (Meier) - laulu
Mathias Nussbaum - kitara
Raphael Lepuschitz - koskettimet
Roland Wurzer - basso
Moritz Neuner - rummut

Entiset jäsenet  
Alexandra Pittracher - laulu
Roman Wiencke - kitara
Christian Filip - koskettimet

Diskografia 
Suspiria (2000)
Conflict of Interest (2002)
Metatron (2004)

Aiheesta muualla 
Viralliset kotisivut
 Videos

Itävaltalaiset metalliyhtyeet
Samantha Bond

Samantha Bond (s. 27. marraskuuta 1961) on englantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Pierce Brosnanin tähdittämistä James Bond -elokuvista, joissa hän näyttelee Moneypennyä. Lisäksi Bond on esiintynyt useissa televisiosarjoissa kuten Downton Abbey ja teatterissa. Hän on Royal Shakespeare Companyn jäsen.

Bond-elokuvat
 007 ja kultainen silmä (1995)
 Huominen ei koskaan kuole (1997)
 Kun maailma ei riitä (1999)
 Kuolema saa odottaa (2002)

Aiheesta muualla
 

Englantilaiset näyttelijät
Englantilaiset teatterinäyttelijät
Royal Shakespeare Companyn jäsenet
Vuonna 1961 syntyneet
Elävät henkilöt
International Youth Service

International Youth Service eli IYS oli 1950-luvun alkupuolella aloittanut suomalainen koululaiskirjeystäväpalvelu, josta saattoi tilata eri maista ulkomaalaisten kirjeystävien osoitteita. IYS toimi Turusta käsin. Vuonna 1993 IYS:llä oli tietokoneellaan puolen miljoonan 10–20-vuotiaan yhteys- ja harrastustiedot 120 eri maasta, mikä teki siitä Helsingin Sanomien mukaan maailman suurimman alallaan. Vain vähemmistö asiakkaista oli Suomesta, valtaosa suuremmista maista kuten Isosta-Britanniasta, Ranskasta ja Italiasta. IYS lopetettiin 2000-vuosikymmenen lopulla.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Yrityksen arkistoidut verkkosivut wayback machinella

Entiset suomalaiset yritykset
Robert Patrick

Robert Patrick (s. 5. marraskuuta 1958 Marietta, Georgia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi elokuvasta Terminator 2 – Tuomion päivä T-1000:n roolista. Hän esiintyi pienessä taustaroolissa kyseisenä hahmona vielä Schwarzeneggerin toimintasatiirissa Last Action Hero.

Vuonna 2000 hänestä tuli toinen pääosan esittäjistä televisiosarjasta Salaiset kansiot, jossa hän esitti agentti John Jay Doggettia sarjan päättymiseen asti vuoteen 2002.

Patrick on naimisissa Barbara Patrickin kanssa ja heillä on kaksi lasta: tytär Austin ja poika Samuel.

Filmografiaa 
 Die Hard 2 – vain kuolleen ruumiini yli (Die Hard 2, 1990)
 Terminator 2 – Tuomion päivä (Terminator 2: Judgment Day, 1991) 
 Broken (1992)
 Wayne’s World (1992) 
 Valo taivaalta (Fire in the Sky, 1993) 
 Last Action Hero (1993) 
 Double Dragon (1994) 
 The Cool Surface (1994) 
 Striptease (1996) 
 Cop Land (1997) 
 The Vivero Letter (1998)
 Kauhun oppitunnit (The Faculty, 1998) 
 Spy Kids (2001) 
 Salaiset kansiot (The X Files, 2000–2002) (televisiosarja) 
 D-Tox (2002) 
 Charlien enkelit: Kurvit suoriksi (Charlie's Angels: Full Throttle, 2003) 
 Stargate Atlantis (2004) (televisiosarja)
 Asema 49 (Ladder 49, 2004) 
 Walk the Line (2005) 
 Elvis – legendan synty (Elvis, 2005) (televisiosarja)
 Kasvottomat sotilaat (The Unit, 2006) (televisiosarja)
 Isiemme liput (2006)
 Firewall (2006)
 The Marine (2006)
 Silta salaiseen maahan (2007)
 Isku New Yorkiin (Five Minarets in New York, 2010)
 Turvatalo (Safe House, 2012)

Aiheesta muualla 

 
 

Yhdysvaltalaiset näyttelijät
Vuonna 1958 syntyneet
Elävät henkilöt
M4

Termillä M4 on useita tarkoituksia:

m4, Brian Kernighanin ja Dennis Ritchien kehittämä makrokieli
M4 Sherman, panssarivaunu
M4 (karbiini)
M4, pallomainen tähtijoukko Skorpionin tähdistössä
Mjasištšev M-4 "Bison", strateginen pommittaja
M4, Kriegsmarinen Enigman versio
M4 (ohjus), ranskalainen sukellusveneohjus
M4, Britanniassa määritelty rahavaranto
M4, Lontoon ja Swansean välinen moottoritie
Benelli M4, haulikko
BMW M4, automalli
Göran Djupsund

Göran Erik Djupsund (s. 30. lokakuuta 1952 Tampere) on suomalainen sosiologi. Koulutukseltaan hän on valtiotieteiden tohtori. Hän toimii valtiotieteen professorina Åbo Akademissa Vaasassa. Hän on osallistunut useisiin pohjoismaisiin tutkimushankkeisiin sekä politiikan että julkishallinnon alalla. Hänen ohjauksessaan on valmistunut yli 400 maisterintutkielmaa ja lähes 20 väitöskirjaa.

Djupsundin erikoisaloja ovat vaali- ja äänestyskäyttäytyminen, poliittiset puolueet, poliittinen viestintä ja aiemmin myös julkishallinto. Yliopistotyönsä ohella Djupsund kommentoi säännöllisesti vaaleja, politiikkaa ja yhteiskunnallisia asioita etenkin suomalaisissa mutta myös muissa pohjoismaisissa tiedotusvälineissä. Hän kirjoittaa artikkeleita ja kolumneja useisiin suomen- ja ruotsinkielisiin sanomalehtiin.

Djupsund on asunut Vaasassa, mutta jäätyään eläkkeelle helmikuussa 2018 hän aikoo muuttaa Ahvenanmaalle Föglöhön.

Lähteet

Suomalaiset politiikan tutkijat
Åbo Akademin professorit
Vuonna 1952 syntyneet
Elävät henkilöt
Suomalaiset professorit
Auktoriteetti

Auktoriteetilla (, vaikutusvalta) tarkoitetaan tietojensa, asemansa tai persoonansa takia kunnioitettua, arvostettua ja käskyvaltaista henkilöä tai tällaisen henkilön asemaa. Auktoriteetti voi olla siis esimerkiksi tiedemies, opettaja, pappi, poliisi, lapselle isä tai äiti jne.

Martti Haavio määritteli opettajan auktoriteetin vuonna 1948 seuraavasti:

Auktoriteetti-käsitteen taustalla on latinan sana auctor. Sillä on tarkoitettu henkilöä, joka on ensimmäisenä järjestelmällisesti kuvannut jonkin kasvi- tai eläinlajin. Sanalla viitataan myös muun muassa kirjan tekijään (vrt. engl. author), yleisemmin esimerkiksi (tiedon) lisääjään, aikaansaajaan tai alullepanijaan.

Lääkäri voi kirjoittaa lääkettä osoittamatta sitä tietylle potilaalle. Tällöin määräys koskee ”lääkärin tai hammaslääkärin ammattinsa harjoittamisen yhteydessä tarvitsemaa lääkettä”, joka on määrätty auktoriteetin nojalla. Tämä ilmaistaan fraasilla pro auctore, ”reseptin tekijää varten”, mikä on kuitenkin eri asia kuin oma käyttö.

Auktoriteetille antaa lisäpainoa hänen käyttämänsä kieli. Historiallisesti auktorin käsite oli jopa varattu nimenomaan latinaksi tai kreikaksi kirjoittaville. Muiden kielten käyttäjät tai itse kirjoittamisen teknisesti suorittavat eivät olleet auktoreita. Jälkimmäisestä käytetään nimitystä copista, alkutekstin kopioija.

Auktoriteettiusko tarkoittaa sitä, että lähteen tietoihin uskotaan helposti ilman kritiikkiä sen omaaman arvostuksen vuoksi.

Katso myös 
 Milgramin tottelevaisuuskoe

Lähteet

Viitteet

Sosiaalipsykologia
Poliittinen filosofia
Filosofian termit
Seulonnan keskeiset artikkelit
Steve Oedekerk

Steve Oedekerk (s. 27. marraskuuta 1961 Los Angeles, Kalifornia) on elokuvaohjaaja, tuottaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä.

Elokuvat

Näyttelijänä
 Smart Alex (1987)
 High Strung (1991)
 Ei mitään menetettävää (1997)
 Kung Pow – nyrkki kidassa (2002)
 Thumbtanic (2002) (ääni)

Ohjaajana
 Smart Alex (1987)
 Ace Ventura – luonto kutsuu (1995)
 Ei mitään menetettävää (1997)
 Kung Pow – nyrkki kidassa (2002)

Tuottajana
 Patch Adams
 Kung Pow – nyrkki kidassa (2002)
 Thumbtanic (2002)
 Juwanna Mann – gimmat donkkaa tykimmin (2002)
 Bruce – taivaanlahja (2003)

Yhdysvaltalaiset elokuvaohjaajat
Yhdysvaltalaiset näyttelijät
Vuonna 1961 syntyneet
Elävät henkilöt
Veikkola

Veikkola on taajama pohjoisella Kirkkonummella. Se sijaitsee noin 30 kilometrin päässä Helsingistä Turunväylän varrella, aivan lähellä Espoon ja Vihdin rajoja. Kirkkonummen keskusta sijaitsee noin 20 kilometriä Veikkolan eteläpuolella.

Veikkola kuuluu erityisesti 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen aikana voimakkaasti kasvaneiden pääkaupunkiseudun satelliittitaajamien joukkoon. Taajamassa oli vuonna 2004 4 240 asukasta, vuoden 2009 päättyessä 5 010.  Veikkolassa ilmestyy Kylänraitti-niminen paikallislehti.

Taajama rakentuu sekä uuden että vanhan valtatie 1:n vierustalle. Veikkolan koulut ja suurimmat päivittäistavarakaupat sijaitsevat vanhan valtatie 1:n eli Turuntien, Lapinkyläntien sekä Eerikinkartanontien risteyksissä sijaitsevien liikenneympyröiden lähellä. Suurin osa Veikkolan asutuksesta ja palveluista on Turuntien läheisyydessä. Myös hieman kauempana, esimerkiksi Perälänjärven lähellä, on uudempaa asutusta.

Veikkolassa toimi vuosina 1929–1995 Veikkolan parantola.

Maantiede ja luonto
Veikkola sijaitsee Kirkkonummen kunnan pohjoisosassa, kumpuilevassa maastossa ja aivan Nuuksion kansallispuiston eteläpuolella. Veikkolassa on monia järviä, kuten Kaljärvi, Lammin­järvi ja Perälänjärvi. Veikkolan järviä ovat myös Klemetti, Haapajärvi ja Kurkisto.

Palvelut

Veikkolassa toimii kaksi peruskoulua, joista Veikkolan koulu on 1.–9. luokkien yhtenäiskoulu ja Vuorenmäen koulu on 1.–6. luokkien alakoulu. Veikkolan koulu on perustettu vuonna 1899, ja nykyinen koulurakennus on rakennettu vuonna 2004. Veikkolassa on myös terveysasema, kirjasto, useita päiväkoteja ja vanhainkoti sekä urheilupuisto, jossa on jalkapallokenttä, juoksurata sekä frisbeegolfrata. Veikkolalla on oma vapaaehtoinen palokunta.

Veikkolan kaupallisiin palveluihin kuuluu kolme päivittäistavarakauppaa, kaksi huoltoasemaa (joista toinen on ns. kylmäasema), kioski, muutama ravintola ja joitakin erikoisliikkeitä.

Yrityksiä 
Merkittävimpiä Veikkolassa toimivia yrityksiä ovat ainakin hygieniatuotteita valmistava Delipap sekä aerosolituotteita valmistava Maston.

Liikenneyhteydet 
Veikkola sijaitsee valtatie 1:n varrella, ja sieltä on matkaa Helsinkiin 35 kilometriä ja Turkuun 135 kilometriä. Kirkkonummen eteläisempiin osiin johtaa Veikkolasta yhdystie 1131. Veikkolaan liikennöi Helsingin linja-autoasemalta U-linja 280. Bussit jatkavat Veikkolan jälkeen kulkuaan muun muassa Nummelaan, Vihtiin, Lohjalle ja Karkkilaan. HSL:n linja 243(V) liikennöi Veikkolan Lamminjärven sekä Espoon keskuksen välillä.

Suunniteltu Espoo–Salo-oikorata toisi tulevaisuudessa lähijunayhteyden Veikkolaan.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Veikkolaverkko, julkaisija Veikkolan kyläyhdistys
 Veikkola.com, yksityishenkilön sivut, josta löytyvät muut Veikkolassa toimivat yritykset
 Veikkolan koulu 

Kirkkonummen kylät
Kirkkonummen taajamat
Vihdin taajamat
Adam Jarzębski

Adam Jarzębski (ennen vuotta 1590 Warka – loopuvuonna 1648 tai aluvuonna 1649) oli puolalainen säveltäjä, viulisti, runoilija ja kirjailija. Ensimmäisen kerran hänet mainitaa vuonna 1612 kun hänestä tuli viulisti berliiniläiseen kappeliin. Huhtikuussa 1615 hän aloitti vuoden mittaisen opintovapaan ja matkusti Italiaan, mistä ei kuitenkaan palannut enää Berliiniin vaan matkusti sieltä Varsovaan jossa hän liittyi Varsovan kuninkaalliseen orkesteriin.

Vuonna 1630 hän avioitui maallikkotuomarin lesken Elżbieta Sienickan kanssa, ja sai kaksi poikaa hänen kanssaan. Toisesta tuli kuninkaallisen orkesterin sellisti ja toisesta soitinrakentaja.

Lähteet 

Puolalaiset säveltäjät
Puolalaiset viulistit
Puolalaiset runoilijat
Puolalaiset kirjailijat
1500-luvulla syntyneet
1640-luvulla kuolleet
Johanneksen kirkko

Johanneksen kirkko ja Johanneksenkirkko voivat tarkoittaa seuraavia kirkkorakennuksia:
 Johanneksen kirkko Haminassa
 Johanneksenkirkko Helsingissä
 Johanneksen kirkko Johanneksessa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella.
 Johanneksen kirkko, Tampereen tuomiokirkon nimi ennen vuotta 1923
 Jaanin eli Johanneksen kirkko, Tartto

Katso myös
 Pyhän Johanneksen kirkko
 Pyhän evankelista Johanneksen kirkko
 Johanneksen kirkko, Greta Hällfors-Sipilän maalaus
Metsola

Metsola voi tarkoittaa seuraavia:

Henkilöitä

Listan henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.
Ilari Metsola (s. 1992), jääkiekkoilija
Juha Metsola (s. 1989), jääkiekkomaalivahti
Jukka-Pekka Metsola (s. 1964), judoka
Mirkka Metsola (s. 1981), vaatesuunnittelija
Oskari Metsola (1874–1951), kanttori, kuoronjohtaja ja Keski-Pohjanmaan laulun säveltäjä ja sanoittaja
Roberta Metsola (s. 1979), maltalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Timo Metsola (s. 1975), yrittäjä ja asuntopoliittinen vaikuttaja
Tuulikki Metsola (s. 1938), matkaopas ja kirjailija

Kuvitteellisia henkilöitä 
Antti Metsola, pienviljelijä tv-sarjassa Metsolat
Annikki Metsola, o.s. Leppävaara, Antti Metsolan vaimo tv-sarjassa Metsolat
Risto Metsola, Antti ja Annikki Metsolan poika tv-sarjassa Metsolat
Raija Metsola, Risto Metsolan entinen vaimo tv-sarjassa Metsolat
Lasse Metsola, Risto ja Raija Metsolan poika tv-sarjassa Metsolat
Liisa Metsola, Risto ja Raija Metsolan tytär tv-sarjassa Metsolat
Heikki Metsola, Antti ja Annikki Metsolan poika tv-sarjassa Metsolat
Kristiina Metsola, Heikki Metsolan vaimo tv-sarjassa Metsolat
Jaana Järvenheimo (o.s. Metsola), Antti ja Annikki Metsolan tytär tv-sarjassa Metsolat
Erkki Metsola, Antti ja Annikki Metsolan poika tv-sarjassa Metsolat
Helena Metsola (o.s. Kaukovaara, ent. Meriläinen), Erkki Metsolan edesmennyt vaimo tv-sarjassa Metsolat
Eeva Metsola (myöh. Metsola-Eklund), Antti ja Annikki Metsolan tytär tv-sarjassa Metsolat

Paikkoja

Metsola, kaupunginosa Kotkassa
Metsola, kaupunginosa Suonenjoella
Metsola, kaupunginosa Vantaalla
Metsola, kylä Kiskossa
Metsola, kaupunginosa Lohjalla
Metsola, Pietarin Lesnoin kaupunginosasta käytetty nimitys

Muuta
Metsola, Jorma Luhdan kirja
Metsola, Kultasiiven albumi
Metsolat, televisiosarja

Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Huni

Huni (joskus myös Houni tai Hoeni) oli muinaisen Egyptin kolmannen dynastian viimeinen faarao. Hän aloitti Meidumin pyramidin rakentamisen. Tätä pyramidia kutsutaan myös "vääräksi", koska se muistuttaa enemmän tornia kuin pyramidia. Pyramidi suunniteltiin seitsenkerroksiseksi porraspyramidiksi, johon myöhemmin lisättiin kahdeksas kerros ja portaat tasoitettiin sileiksi. Pyramidista ei olla löydetty Hunin nimeä . On arveltu, että Hunin poika Sneferu saattoi rakennustyöt loppuun. Hunin vaimo oli Meresankh I.

Lähteet

 Egyptian pharaohs : Old Kingdom : Dynasty 3 : Huni

Egyptin faaraot
Ennen ajanlaskumme alkua syntyneet
Ennen ajanlaskumme alkua kuolleet
Germanwings

Germanwings GmbH  oli saksalainen halpalentoyhtiö, jonka kotikenttänä toimiKöln-Bonnin lentoasema Kölnissä. Yhtiö oli ollut 1.1.2009 lähtien Lufthansan kokonaan omistama tytäryhtiö, ja sillä oli 66 reittikohdetta eri puolilla Eurooppaa.

Vuodesta 2002 nimellä Germanwings toiminut yhtiö perustettiin nimellä Eurowings Flug GmbH vuonna 1997. 

Lentoyhtiö toimi itsenäisesti lokakuuhun 2015 asti, kunnes sen yhdistyminen sisaryhtiö Eurowingsiin aloitettiin. Yhdistyminen oli valmis alkuvuodesta 2016. Sen jälkeen Germanwings-nimeä käytettiin ainoastaan koneiden kyljissä ja lentonumeroissa.

Huhtikuussa 2020 Lufthansa Group ilmoitti lopettavansa Germanwingsin toiminnan koronaviruspandemian aiheuttaman matkustajamäärien vähenemisen seurauksena.

Laivasto
Yhtiön laivasto toukokuussa 2019. Laivaston keski-ikä 20 vuotta.

24 kpl Airbus A319-110
9 kpl Airbus A320-200

Onnettomuudet
 Germanwingsin lento 9525 törmäsi vuoreen Etelä-Ranskassa 24. maaliskuuta 2015. Turma johtui lentoperämiehen tahallisesta toiminnasta.

Lähteet

Aiheesta muualla

Germanwings
Kartta reittikohteista
Yhtiön laivasto

Halpalentoyhtiöt
Saksalaiset lentoyhtiöt
Suomenruotsalaiset kansankäräjät

Suomenruotsalaiset kansankäräjät (, lyhennettynä Folktinget) on järjestö, jonka tehtävänä on edustaa suomenruotsalaista kansanryhmää ja valvoa sen etua. Järjestön asema perustuu vuonna 2003 annettuun lakiin. Järjestö osallistuu lainsäädäntötyöhön ja antaa eri viranomaisille lausuntoja ruotsinkielisiä koskevissa asioissa. Järjestössä on edustettuna kaikki eduskunnassa edustettuna olevat puolueet, joilla on ruotsinkielistä toimintaa. Järjestön nykyinen puheenjohtaja on Sandra Bergqvist (RKP), ensimmäinen varapuheenjohtaja Jacob Storbjörk (SDP) ja toinen varapuheenjohtaja Jonny Andersen (Ahv).

Folktingetin vuonna 1999 julkaisemassa Kielimanifestin kohdassa "Neljäs pilari" järjestö ilmoittaa sitoutuvansa "[...] kehittämään suomenkielisten koulujen pakollista ruotsin kielen opetusta ja panostamaan siihen, jotta Suomi voi uskottavasti markkinoida itseään kahden kansalliskielen valtiona".

Järjestö jakaa ruotsalaisuuden päivänä Folktingets samvetspris -palkintoa. Vuonna 2021 palkinto myönnettiin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen terveysturvallisuusosaston johtaja Mika Salmiselle.

Voimasuhteet 
Edustajat valitaan joka neljäs vuosi kunnallisvaalien tuloksen perusteella. Edustajia on yhteensä 75. Vuoden 2021 vaalien jälkeen voimasuhteet ovat:

 RKP 38
 Kokoomus 15
 SDP 9
 Ahvenanmaan edustajat 7
 KD 2
 Vihreät 2
 Vasemmistoliitto 2

Puheenjohtajat

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Folktinget

Suomen kielipolitiikka
Suomenruotsalaiset järjestöt
Suomenruotsalainen politiikka
Brittiläinen Guiana

Brittiläinen Guiana () oli Britannian siirtomaa Brittiläisessä Länsi-Intiassa ja Karibialla vuosien 1814 ja 1966 välillä. Vuodesta 1966 maa on ollut itsenäinen valtio Guyana.

Ensimmäinen Guianan löytänyt eurooppalainen oli sir Walter Raleigh, joka oli englantilainen tutkimusmatkailija. Alankomaalaiset olivat ensimmäiset Guianan asuttaneet eurooppalaiset, perustaen Essequibon ja Berbicen siirtomaat 1600-luvun alussa, ja myöhemmin Demeraran 1700-luvun puolivälissä. Vuonna 1796 Iso-Britannia valloitti nämä kolme siirtomaata ja palautti vuonna 1802 hallinnon takaisin Batavian tasavallalle, mutta valloitti siirtomaat jälleen Napoleonien sotien aikaan. Siirtomaat luovutettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle vuonna 1814 ja yhdistettiin yhdeksi siirtomaaksi vuonna 1831. Uuden siirtomaan pääkaupunki oli Georgetown, joka tunnettiin nimeltä Stabroek vuoteen 1812 asti. 

Britannian kehittäessä siirtomaata sokeriruokoplantaaseille he toivat useita afrikkalaisia orjatyövoimaksi alueelle. Guiana itsenäistyi Yhdistyneestä kuningaskunnasta 26. toukokuuta 1966.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Entiset siirtomaat Etelä-Amerikassa
Guiana
Etelä-Amerikan entiset monarkiat
Guyanan historia
Differentiaali- ja integraalilaskenta

Differentiaali- ja integraalilaskenta on derivaatan ja integraalin käsitteeseen perustuva matematiikan haara, joka kehittyi algebrasta ja geometriasta. Sen kaksi keskeisintä laskutoimitusta ovat derivointi ja integrointi, jotka ovat toistensa käänteislaskutoimituksia.

Englannin kielessä differentiaali- ja integraalilaskenta tunnetaan nimellä calculus (suora suomennos olisi kalkyyli) . Se on analyysin osa-alue .

Differentiaali- ja integraalilaskennan keksivät Isaac Newton ja Gottfried Leibniz 1600-luvun lopulla.

Differentiaali- ja integraalilaskennan sovelluksia 

Differentiaali- ja integraalilaskentaa käytetään kaikilla fysikaalisten tieteiden aloilla, tietojenkäsittelytieteessä, tilastotieteessä, lääketieteessä ja taloustieteessä. Se on yleinen menetelmä matemaattisesti muotoillun ongelman optimaalisen ratkaisun löytämiseen.

Esimerkkejä tyypillisistä differentiaali- ja integraalilaskennan ongelmista ovat:

 kiihtyvyyden määritys kun nopeuden funktio ajan suhteen tunnetaan
 tietyn tehoisen lumiauran auraaman alueen pinta-alan määritys, kun lumentulo vaihtelee

Differentiaali- ja integraalilaskenta suomalaisessa kouluopetuksessa 
Kalle Väisälä julkaisi vuonna 1946 lukiota varten Algebran oppi- ja esimerkkikirja II, pitempi kurssi-nimisen oppikirjan, jonka tarkoitus oli "edistää ja helpottaa differentiaali- ja integraalilaskennan alkeiden ottamista oikein toden teolla oppikoulujemme matemaattisen linjan ohjelmaan.". Aluksi näitä kuitenkin opetettiin vain paikallisesti yksittäisten koulujen valinnaiskursseilla. Differentiaaliyhtälöt (kuten differentiaali- ja integraaliaskentakin maanlaajuisesti) tulivat suomalaisiin lukioihin 1960-luvun alussa käytännön tarpeesta, kun aihetta oli alettu käsitellä teknillisten korkeakoulujen valintakokeissa. Aiemmin hakijat joutuivat opiskelemaan alueen itsenäisesti, mitä pidettiin kohtuuttomana. Kurssien laajuus on pitkässä oppimäärässä vaihdellut, esimerkiksi derivoimistehtäviä esiintyi ensimmäisen kerran vuoden 1963 kevään pitkän oppimäärän kokeessa, ja differentiaaliyhtälöt kuuluivat opetukseen ja kirjoitusten oppimäärään vuosina 1967-2003, mutta tämänkin jälkeen niitä on opetettu koulukohtaisilla soveltavilla kursseilla. Lyhyestä matematiikasta poistettiin ensin pakollinen integraalilaskenta vuonna 1994 ja samalla differentiaalilaskennan osuutta kevennettiin, kunnes sekin poistettiin pakollisten kurssien aihepiireistä vuonna 2016, jolloin se korvautui talousmatematiikan osuudella siten, että aiemmasta analyysin kurssista tehtiin valinnainen. Vuoden 2021 opetussuunnitelmassa differentiaalilaskennan pakollinen osuus keveni myös pitkässä matematiikassa, kun talousmatematiikka tuli pakolliseksi osaksi myös pitkää oppimäärää. Kokonaisuutena lyhyt matematiikka oli aina vuoden 1994 opetussuunnitelmauudistukseen saakka vain pitkän tiivistelmä, aiheiden ollessa identtiset. Tämän jälkeen lyhyttä matematiikkaa on kehitetty hyvin käytännönläheiseen suuntaan niin, että teorian osuus on mahdollisimman kevyt.

Katso myös 
Differentiaaliyhtälö

Lähteet

Kirjallisuutta
 

Seulonnan keskeiset artikkelit
Integraalilaskenta
Iskias

Iskias eli lonkkahermosärky on selkäytimestä lähtevän lonkkahermojuuren ärtymisestä johtuvaa heijastus- eli projektiokipua alaraajoissa. Hermoärsytys voi johtua mekaanisesta puristuksesta (kasvain, piriformissyndrooma, välilevyn pullistuma) tai siitä, että esiin luiskahtaneen välilevyn keskustan hyytelömäinen ja erittäin hapan aine ärsyttää hermoa kemiallisesti. Iskiassärkyä voi esiintyä myös raskauden loppuvaiheessa, jolloin kohtu saattaa painaa iskiashermoa.

Iskiasta voidaan hoitaa sen aiheuttajasta riippuen eri tavoilla, mm. hieronnalla tai tulehduslääkkeillä. Tosin manipulaatiohoidon, venytyksen ja fysikaalisten hoitojen vaikuttavuudesta ei ole näyttöä välilevytyrän hoidossa, eikä niitä suositella. Joskus hoitona joudutaan käyttämään jopa leikkausta.

Aiheesta muualla
 Lääkärikirja Duodecim: Terveyskirjasto: Välilevytyrä, iskias

Neurologiset sairaudet
Tuki- ja liikuntaelinten sairaudet
Seulonnan keskeiset artikkelit
Valtatie 28

Valtatie 28 on itä–länsisuuntainen valtatie, joka johtaa Suomen poikki Kokkolan Kälviältä Nivalan, Kärsämäen ja Pyhännän kautta Kajaanin Mainualle. Tie on 216 kilometriä pitkä.

Valtatie 28 alkaa valtatieltä 8 Kokkolasta ja seuraa Pohjanmaan rataa itään Kälviän kirkonkylän ja Kannuksen keskustan ohi Kannuksen Eskolaan saakka, josta eteenpäin valtatie jatkuu Sievin, Nivalan, Kärsämäen, Pyhännän sekä Kajaanin Otanmäen ja Vuottolahden kylien kautta Oulujärven eteläpuolelle Mainuan kylään, jossa se liittyy valtatiehen 5.

Tie on kaksikaistainen ja liikennemääriinsä nähden hyvätasoinen. Pyhännän ja Kajaanin välillä tie on ajoittain kapeampi.

Tie kulkee seuraavien maakuntien kautta: Keski-Pohjanmaa – Pohjois-Pohjanmaa – Kainuu.

Tie kulkee seuraavien kuntien kautta: Kokkola – (Kannus) – (Kokkola) (uudelleen) – Kannus (uudelleen) – Sievi – Nivala – (Haapavesi) – (Kärsämäki) – (Haapavesi) (uudelleen) – Kärsämäki (uudelleen) – (Siikalatva) – Pyhäntä – Kajaani.

Historiaa
Kokkolan ja Kajaanin välinen tie on rakennettu pääosin 1960-luvulla suurelta osin asumattomien ja tiettömien seutujen halki. Vuonna 1971 siitä tuli kantatie 85 ja vuoden 1996 tienumerouudistuksessa valtatie 28.

Julkinen liikenne

Valtatiellä 28 kulkee M-P, SS pikavuoro Kokkolan ja Kajaanin välillä. Lisäksi Pyhännän ja Kajaanin väliä kulkee M-P vakiovuoro Raahen ja Kajaanin välillä.

Lähteet 

Google Earth -tietokoneohjelma. 2007. Google.

Kajaanin liikenne
Kannuksen liikenne
Kokkolan liikenne
Kälviä
Kärsämäen liikenne
Nivalan liikenne
Piippola
Pyhännän liikenne
28
Air China

Air China (, lyhennettynä , Guóháng; , , ) on Kiinan valtion omistama ja maan suurin kaupallinen lentoyhtiö. Sen päälentoasema on Pekingin kansainvälinen lentoasema. Sillä oli noin 23 000 työntekijää vuonna 2004. Air Chinan eniten käyttämä lentokone on Boeing 737-800.

Laivasto

Nykyinen laivasto 
Lokakuussa 2022 Air Chinan laivasto koostuu seuraavista konetyypeistä. Laivaston keski-ikä on 8,8 vuotta.

Katso myös
Tibet Airlines

Lähteet

Aiheesta muualla 

Air China

Kiinalaiset lentoyhtiöt
Kansalliset lentoyhtiöt
Star Alliance
Myllyjärvi (Jyväskylä)

Myllyjärvi on asuinalue Jyväskylän Keltinmäen kaupunginosassa. Se sijaitsee Keltinkeskuksen asuinalueen ja Keljon kauppakeskusten välissä, Länsi-Päijänteentien (vanha "nelostie") ja Keuruuntien eli Porintien (Valtatie 23) kulmassa. Laajamittaisempi asuntorakentaminen alueelle alkoi vuonna 1975. Alueella on kerrostaloja sekä rivi- ja omakotitaloja. Asukkaita Myllyjärvellä on 2 800.

Asuinalue on saanut nimensä siellä sijaitsevasta pienestä järvestä, jonka nimi on Myllyjärvi. Useimmat Myllyjärven kadut on nimetty myllyjen ja niiden osien sekä myllyihin liittyvien henkilöiden mukaan. Pääkatu on Myllyjärventie, joka päättyy kummassakin päässä liikenneympyrään. Muita isohkoja katuja ovat Tuulimyllyntie ja Vesimyllyntie, joista lähes kaikki alueen pienemmät kadut haarautuvat.

Roninmäki
Alueen hallitseva maastokohde on Roninmäki, jonka pohjoisrinteessä Myllyjärven asuntoalueet sijaitsevat. Roninmäellä sijaitsee muun muassa Puolustusvoimien Johtamisjärjestelmäkeskus luolatiloissa niin sanotussa Suoja-kiinteistössä. Tiloissa sijaitsi myös entinen Keski-Suomen hätäkeskus lakkauttamiseensa vuonna 2014 saakka.

Myllyjärvellä on Keski-Suomen opiskelija-asuntolasäätiö KOASin kerrostaloja. Alueella asuu paljon vaihto-opiskelijoita.

Lähteet

Keltinmäki
Suomen kaivetut luolat