Turun lentoasema

Turun lentoasema  () on matkustajamäärällä mitattuna Suomen neljänneksi vilkkain lentoasema. Se sijaitsee Turussa Lentokentän kaupunginosassa, kahdeksan kilometriä kaupungin keskustasta pohjoiseen. Lentoaseman kiitotie 08/26 on 2 500 metriä pitkä.

Vuonna 2019 Turun lentoaseman kautta kulki 452 927 matkustajaa, joten se on matkustajamääriltään Suomen lentoasemista neljänneksi vilkkain. Rahtimääriltään lentoasema puolestaan oli vuonna 2019 toiseksi suurin 3 846 kauttaan kulkeneen rahtitonnin perusteella.

Turusta lennetään reittilentoja Helsinkiin, Maarianhaminaan, Gdańskiin, Kaunasiin, Skopjeen, Riikaan ja Tukholmaan, sekä talvikaudella kerran viikossa Tjäreborgin tilauslentoja Gran Canarialle ja Teneriffalle. Finnair lentää myös kolmiolentoja Helsingistä Turun kautta Maarianhaminaan sekä talvikaudella lauantaisin Kittilään Nordic Regional Airlinesin liikennöiminä.

Toukokuussa 2019 Wizz Air aloitti lennot Turusta Krakovaan kahdesti viikossa, keskiviikkoisin ja sunnuntaisin. Heinäkuusta 2019 Wizz Air alkoi lentää Turusta Lontoon Lutoniin tiistaisin, torstaisin ja lauantaisin sekä Pohjois-Makedonian Skopjeen keskiviikkoisin ja sunnuntaisin. Norjalainen Air Leap alkoi lentää Turusta Tukholman Arlandaan kahdesti arkipäivisin elokuusta 2019 alkaen.Kesällä 2020 Wizz Air aloitti kaksi uutta reittiä Turusta Georgian Kutaisiin sekä Kyproksen Lárnakaan.

Lentoasemalla on matkustajaterminaalin lisäksi erillinen täyden palvelun rahtiterminaali, jossa toimii pikakuljetusyhtiö TNT:n Suomen lentorahdin pääkeskus. TNT:llä on viikoittaiset reitit Turusta Liègeen ja Göteborgiin. Rahtiterminaalia käyttää myös pikakuljetusyhtiö DHL.

Lentoasemalla toimii Rajavartiolaitoksen vartiolentolaivueen Turun vartiolentue sekä FinnHEMS-tukikohta.

Historia 

Turun ensimmäinen lentoasema oli 1920-luvulla Ruissalon saareen rakennettu vesilentoasema, josta liikennöitiin Tukholmaan. Maalentokoneisiin siirryttäessä uuden maalentoaseman perustaminen tuli aiheelliseksi, mutta Ruissalon maaperän ja kustannussyiden takia suunnitelmat muuttuivat, ja Suomen ensimmäinen siviililentoasema, Artukaisten lentokenttä avattiin  vuonna 1935. Artukaisista lennettiin Tukholmaan, Helsinkiin, Poriin sekä Vaasaan. Artukaisten maalentoasema palveli vuoteen 1955, jonka jälkeen lentotoiminta siirtyi Turun, Maarian ja Ruskon rajalle rakennetulle uudelle lentoasemalle. Vuonna 1957 lentoasema-alueen Maariaan ja Ruskoon kuulunet osat liitettiin Turun kaupunkiin. 

Uusi lentoasema ja myöhemmin paranneltu kiitotie vastasivat lentoliikenteen kehittyviin tarpeisiin. 1990-luvun alussa valmistui rahtiterminaali ja vuosituhannen vaihteessa matkustajaterminaalia laajennettiin. Rahtitoimintaa lentoasemalla vilkastutti entisestään toisen rahtiterminaalin valmistuminen vuonna 2003.

2000-luvun alusta lähtien lentoaseman alueelle on kehitetty LogiCity-nimellä tunnettua logistiikkakeskusta.

Turun lentoasemaa ovat kohdanneet monenlaiset vaikeudet, kuten Pomponrahkan Natura-aluekiista lentoaseman eteläpuolella, matkustajaliikenteen kasvun pysähtyminen ja reittiyhteyksien lakkauttaminen. Viime vuosien aikana lentoasema on osoittanut kuitenkin elpymisen merkkejä erityisesti vilkkaan rahtitoiminnan sekä lentoasema-alueen tehokkaan markkinoinnin ansiosta.

Lentoaseman ympäristölupa odottaa ratkaisua. Pomponrahkan Natura-alue on kuivunut ja sieltä on hävinnyt kiiltosirppisammal. Lentoaseman jatko on vaatinut hallitukselta poikkeuslupaa Natura-alueen olosuhteiden heikentämiseen.

Finavia valitsi Turun lentoaseman vuoden lentoasemaksi vuonna 2011. Rahtimääriltään lentoasema oli vuonna 2012 toiseksi suurin 8 012 kauttaan kulkeneen rahtitonnin perusteella.

Syksyllä 2014 Finavia sulki terminaali 2:n öljyvuodon takia, jonka takia halpalennot siirtyivät pääterminaaliin. Kesällä 2015 Finavia päätti terminaali 2:n purkamisesta öljyvuodon aiheuttaman vahingon suuruuden takia, siirtäen halpalennot pääterminaalin alakerran remontoituihin tiloihin.

Liikenneyhteydet lentoasemalle 
Lentoasema sijaitsee valtatien 9 ja kantatien 40 tuntumassa. Turun satamaan on matkaa noin kymmenen kilometriä ja Turun rautatieasemalle kahdeksan kilometriä. Turun paikallisliikenne eli Föli liikennöi arkisin ja lauantaisin keskimäärin 15 minuutin vuorovälillä, sekä sunnuntaisin keskimäärin 30 minuutin vuorovälillä reitillä lentoasema – linja-autoasema – keskusta – satama. Terminaalin edestä saa taksin kaikkina vuorokaudenaikoina.

Lentoyhtiöt ja reittikohteet

Tilastot

Vaaratilanteet 
25. lokakuuta 2017 CityJetin operoima Scandinavian Airlinesin lento Tukholmasta Turkuun menetti laskeutumisessa hallinnan. Lentokone lähti oikea kylki edelle luisuun loskaisella kiitotiellä. Tähän syynä oli, ettei koneen vauhti hiljentynyt odotetulla tavalla. Koneessa oli 88 matkustajaa ja neljä miehistön jäsentä. Tapahtumasta ei aiheutunut henkilövahinkoja, mutta kone lähetti mayday-hätäkutsun. Onnettomuustutkintakeskus suoritti tapahtumasta tutkinnan ja lopullinen raportti julkaistiin vuosi tapahtuman jälkeen. OTKES antoi neljä eri suositusta, jotta vastaavat tapahtumat voidaan välttää.

13. kesäkuuta 2019 Wizz Airin Airbus A320-kone Puolan Gdanskista Turkuun ajautui laskeutumisvaiheessa ukkosrintamaan. Koneesta ilmoitettiin Turun lennonjohdolle teknisistä vioista. Lentokone kuitenkin laskeutui turvallisesti Turkuun ilman henkilövahinkoja. Lentokoneeseen oli osunut salama ukkosrintaman läpi lennettäessä. Salamanisku aiheutti hälytyksen suuresta ilmaliikenneonnettomuuden vaarasta.

Lähteet 
Finavia – Turun lentoaseman historiikki
Finavia – Turun lentoasema

Viitteet

Aiheesta muualla 

Finavia – Turun lentoasema
Suomen ilmailukäsikirja – Turun lentoasema 
Pilot Turku 

Lentoasema
Lentoasema
Suomen lentoasemat
Seulonnan keskeiset artikkelit
Lentokenttä (Turku)