Augustin Ehrensvärd

Augustin Ehrensvärd () oli ruotsalainen kreivi ja sotamarsalkka, Suomenlinnan ja Svartholman merilinnoituksen suunnittelija ja rakennustöiden johtaja.

Elämäkerta 

Ehrensvärd syntyi Fullerön kartanossa Västmanlannissa, Ruotsissa. Hänen isänsä oli eversti Jacob Johan Ehrensvärd (1666–1731), joka oli luonut menestyksekkään uran tykistössä, mikä vaikutti pojan uravalintoihin. Hänen äitinsä oli kotoisin Suomesta ja hän jaksoikin myöhemmässä vaiheessa ajaa väsymättä Suomen asiaa valtiopäivillä.
Augustinista tuli sotilas 16-vuotiaana. Nuori Ehrensvärd oli kiinnostunut myös mekaniikasta ja menestyi hyvin matematiikan opinnoissaan. Vuonna 1736 hän matkusti valtion apurahalla Euroopassa tutustumassa eri maiden tykistöihin, linnoituksiin ja asetuotantoihin. Opiskelun aikana kesällä 1737 La Fèren tykistökoulussa hän tutustui alan johtaviin teoreetikkoihin kuuluneeseen Bernard Forest de Belidoriin. 

Hattujen sodassa Venäjän keisarikuntaa vastaan 1741 Ehrensvärd palveli tykistössä. Huonosti valmisteltu sota johti pikkuvihaan (1741–1743) ja lopulta Turun rauhaan. Tappio kiihdytti keskustelua Suomen puolustuksesta. Vakiintui käsitys, että valtakunnan itäosan puolustamisen tulee perustua laivastoon ja linnoituksiin. Vuonna 1747 erityinen linnoituskomissio, jäsenenään Ehrensvärd, esitti linnoitusten rakentamista Degerbyhyn (nykyisin Loviisan kaupunki), Helsinkiin (Sveaborg-Viapori-Suomenlinna) ja Svartholmaan. Kuningas Fredrik I hyväksyi suunnitelman ja nimitti Ehrensvärdin töiden johtajaksi.

Työt kohtasivat alusta alkaen monenlaisia vaikeuksia. Ehrensvärdiä arvosteltiin usein ankarasti. Kuningas Aadolf Fredrik tarkasti linnoituksia 1752 kohta valtaistuimelle noustuaan. Kuningaskin esitti ankaraa kritiikkiä, mutta Ehrensvärd sai jatkaa tehtävässään. 

Ehrensvärd onnistui ajamaan läpi toisenkin suunnitelmansa, saaristolaivaston perustamisen. Sen tarkoituksena oli tukea maavoimien toimintaa Suomessa. Saaristolaivaston suunnittelijaksi Ehrensvärd sai Fredrik af Chapmanin.

Ehrensvärd oli huolestunut sotilaiden lasten suuresta kuolleisuudesta ja perusti Kulosaaren kartanon yhteyteen Suomen ensimmäisen lastenkodin sotilaiden lapsille 1750-luvun alussa. Se sai nimen Tykistörykmentin lastenkoti. 1757 syttyi Pommerin sota, johon Ehrensvärd osallistui. Hänet nimitettiin lopulta armeijan ylipäälliköksi. 1760 hän haavoittui vakavasti Pommerissa musketinkuulasta. Vamman vuoksi hänen oli anottava puoli vuotta virkavapautta. 

Sodan jälkeen hänet kohotettiin vapaaherralliseen säätyyn. Kun kuitenkin myssypuolue nousi valtaan 1765, Ehrensvärd erotettiin; hän oli osallistunut useille valtiopäiville ja lukeutui hattuihin. Poliittinen suunnanmuutos vuosien 1765-66 valtiopäivillä oli koitunut myös Tykistörykmentin lastenkodin kohtaloksi, kun valtaan nousseet myssyt olivat arvostelleet Ehrensvärdiä valtion varojen väärinkäytöstä. Lastenkoti lakkautettiin muutaman vuoden kuluessa ja varat siirrettiin Tukholmaan.

Hattujen palattua valtaan 1769 Ehrensvärd kutsuttiin takaisin Viaporiin. Hän kuitenkin sairasteli paljon ja kuoli 4. lokakuuta 1772 Saaren kartanossa, hiljattain kreiviksi ja sotamarsalkaksi ylennettynä.

Perintö 

Yksi Suomen tunnetuimmista lauseista on Ehrensvärdin käsialaa, ja se on hakattu Kuninkaanportin viereen laitettuun kivitauluun:
 

Ehrensvärd on haudattu Viaporin Isolle linnanpihalle. Haudalla on kuningas Kustaa III:n ja Ehrensvärdin kummipojan suunnittelema ja Johan Tobias Sergelin veistämä hautamuistomerkki. Muistomerkin pronssi valettiin Ruotsinsalmen II:ssa meritaistelussa 1790 vallattujen venäläisten laivojen tykeistä. Saman aukion laidalla on vanha komendantin talo, jossa nykyisin on Ehrensvärd-museo. 

Augustin Ehrensvärdin mukaan ovat saaneet nimensä Helsingin Eirassa sijaitseva Ehrensvärdintie ja Herttoniemessä sijaitseva Linnanrakentajantie, joka kulkee Ehrensvärdin aikoinaan omistaman Herttoniemen kartanon ohi. Suomen ulkoasiainministeriöllä on Merikasarmin G-talossa Ehrensvärd-niminen tila.

Lähteet

Viitteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 
 Helmer Winter : Ehrensvärdin käynti Hämeessä v. 1747, Suomen Kuvalehti, 22.09.1928, nro 39, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Ruotsin sotamarsalkat
Helsingin historia
Suomenlinna
Ruotsalaiset kreivit
Vuonna 1710 syntyneet
Vuonna 1772 kuolleet