Kaarle XVI Kustaa

Kaarle XVI Kustaa (alk. Carl Gustaf Folke Hubertus, , s. 30. huhtikuuta 1946) on ollut Ruotsin kuningas vuodesta 1973 lähtien. Kaarle XVI Kustaan vanhemmat olivat Ruotsin prinssi Kustaa Aadolf (1906–1947) ja Saksi-Coburg-Gothan suvun Sibylla (1908–1972). Kuningas Kaarle XVI Kustaalla ei vuoden 1975 perustuslakiuudistuksen jälkeen ole ollut poliittista valtaa.

Kaarle XVI Kustaa on pisimpään Ruotsia hallinnut kuningas. Hän ohitti vuonna 2016 lähes 43 vuotta hallinneen Kustaa V:n ja vuonna 2018 yli 44 vuotta hallinneen Maunu Eerikinpojan.

Nuoruus 
Syntyessään Kaarle Kustaa sai Jämtlandin herttuan arvonimen. Maata hallitsi tuolloin hänen 90-vuotias isoisoisänsä Kustaa V, ja Kaarle Kustaa oli kruununperimysjärjestyksessä kolmas isoisänsä Kustaa VI Aadolfin ja isänsä Kustaa Aadolfin jälkeen. Kaarle XVI Kustaan toinen isoisä oli englantilainen prinssi Charles Edward, joka menetti arvonimensä ja ryhtyi myöhemmällä iällä natsiksi Saksassa.  Kun Kaarle Kustaan oli vuoden ikäinen, hänen isänsä kuoli vuonna 1947 lento-onnettomuudessa. Kun hänen isoisänsä Kustaa VI Aadolf nousi valtaistuimelle vuonna 1950, nelivuotiaasta Kaarle Kustaasta tuli Ruotsin kruununperijä.

Ruotsin kuninkaana 
Kaarle Kustaa nousi Ruotsin valtaistuimelle 19. syyskuuta 1973 isoisänsä kuoltua 15. syyskuuta. Väliin jääneen sukupolven vuoksi hän oli kuninkaaksi tullessaan vasta 27-vuotias. Kaarle XVI Kustaan kansainvälisesti tunnetuin edustustehtävä on Nobel-palkintojen jako, minkä lisäksi hän jakaa Tukholmassa vuosittain myös Polar Music Prize -palkinnon. Kuninkaan nimipäivä 28. tammikuuta ja syntymäpäivä 30. huhtikuuta ovat Ruotsissa virallisia liputuspäiviä. Kaarle XVI Kustaan motto on För Sverige – I tiden.

Kaarle Kustaa meni naimisiin Silvia Sommerlathin kanssa 19. kesäkuuta 1976, jolloin Silviasta tuli Ruotsin kuningatar.

Kaarle Kustaa asuu Drottningholmin linnassa Tukholman ulkopuolella. Hän harrastaa metsästystä ja autoilua ja on myös innokas urheilusukeltaja. Hän otti osaa muun muassa kuuluisan Kronan-hylyn tutkimiseen.

Kaarle XVI Kustaa on tehnyt Suomeen kuusi valtiovierailua, vuosina 1974, 1983, 1996, 2003, 2009 ja 2015. Neljään viimeksi mainittuun vierailuun osallistui myös kuningatar Silvia ja vuosina 1996 ja 2003 myös kruununprinsessa Victoria. Lisäksi Kaarle XVI Kustaa ja Silvia ovat osallistuneet muun muassa Tampereen kaupungin 200-vuotisjuhliin vuonna 1979, Ruotsinsalmen taistelun 200-vuotisjuhlaan Kotkassa vuonna 1990 ja Vaasan kaupungin 400-vuotisjuhliin vuonna 2006. Kesäkuussa 1978 he vierailivat Neuvostoliitossa ensimmäisinä Ruotsin kuninkaallisina.

Paljastuskirja
Ruotsissa marraskuussa 2010 ilmestynyt paljastuskirja Carl XVI Gustaf – Den motvillige monarken, jonka kirjoittajat ovat Thomas Sjöberg, Deanne Rauscher ja Tove Meyer, sai viestimissä runsaasti julkisuutta. Paljastukset ovat osin nimettömiä. Kirjan toimittajista Tove Meyer erotettiin Ruotsin radiosta, kun tieto hänen osuudestaan kirjan tekoon tuli julki. Dagens Nyheterin mukaan Ruotsin radio perusteli irtisanomista sillä, ettei sen työntekijä voi salata uutisarvoista tietoa ensisijaiselta työnantajaltaan. Toimittajat ilman rajoja -järjestö ei pitänyt työnantajan perusteluje Meyerin irtisanomiselle riittävinä. Kirjan mukaan Kaarle XVI Kustaa on sekaantunut laittomuuksiin, ja että hän ei tahtoisi olla kuningas (mistä tulee kirjan nimi, vapaasti käännettynä 'vastahakoinen monarkki'). Lisäksi kirjassa väitetään hänellä olleen useita avioliiton ulkopuolisia suhteita, joista myös kuningatar Silvia on ollut tietoinen. Kirjassa esitettyjen väitteiden todenmukaisuudesta ei ole tietoa.

Kunnianosoituksia 
Ruotsin hallitsijana Kaarle Kustaa on automaattisesti kaikkien ruotsalaisten ritarikuntien suurmestari, eli "herra ja mestari" (). Lisäksi kuninkaalle on myönnetty seuraavat ulkomaalaiset kunniamerkit:

  Vapauttaja kenraali San Martínin ritarikunta (Argentiina)
  Leopoldin ritarikunta (Belgia)
  Etelän ristin ritarikunta (Brasilia)
  Brunein kruunun ritarikunta (Brunei)
  Stara Planina -ritarikunta (Bulgaria)
  Chilen ansioritarikunta (Chile)
  Bernardo O'Higginsin ritarikunta (Chile)
  Elefanttiritarikunta (Tanska, 1965)
  Dannebrogin ritarikunta (Tanska, 1975)
  Niilin ritarikunta (Egypti)
  Marianmaan ristin ritarikunta (Viro, 1995)
  Valkoisen Tähden ritarikunta (Viro, 2011)
  Valkoisen ruusun ritarikunta (Suomi)
  Kunnialegioona (Ranska)
  Sukkanauharitarikunta (Yhdistynyt kuningaskunta)
  Vapahtajan ritarikunta (Kreikka)
  Indonesian tähden ritarikunta (Indonesia)
  Islannin haukan ritarikunta (Islanti, 1975)
  Italian tasavallan ansioritarikunta (Italia, 1991)
  Krysanteemiritarikunta (Japani)
  Al-Hussein bin Alin ritarikunta (Jordania)
  Kuningas Tonislavin ritarikunta (Kroatia)
  Kolmen tähden ritarikunta (Latvia)
  Vesthardus-ritarikunta (Latvia)
  Vytautas Suuren ritarikunta (Liettua)
  Nassaun perheen kultaisen leijonan ritarikunta (Luxemburg)
  Valtakunnan kruunun ritarikunta (Malesia)
  Asteekkikotkan ritarikunta (Meksiko)
  Alankomaiden leijonan ritarikunta (Alankomaat)
  Alankomaiden kruunun ritarikunta (Alankomaat)
  Kultaisen arkin ritarikunta (Alankomaat)
  Pyhän Olavin ritarikunta (Norja, 1974)
  Valkoisen kotkan ritarikunta (Puola)
  Pyhän Jaakon miekan sotilaallinen ritarikunta (Portugali, 1987)
  Henrik Purjehtijan ritarikunta (Portugali, 2008)
  Romanian tähden ritarikunta (Romania)
  Kuningas Abdulazizin ritarikunta (Saudi-Arabia)
  Hyväntoivonniemen ritarikunta (Etelä-Afrikka)
  Kultaisen taljan ritarikunta (Espanja, 1983)
  Kaarle III:n ritarikunta (Espanja, 1979)
  Mugunghwa-ritarikunta (Etelä-Korea)
  Rajamitrabhorn-ritarikunta (Thaimaa, 2003)
  Ramkeerati-ritarikunta (Thaimaa, 2009)
  Tunisian tasavallan ansioritarikunta (Tunisia)
  Turkin tasavallan valtion ritarikunta (Turkki)
  Bundesverdienstkreuz (Saksa)
  Vapauden ritarikunta (Ukraina, 2008)
  Ruhtinas Jaroslav Viisaan ritarikunta (Ukraina, 1999)
  Unkarin ansioritarikunta (Unkari)
  Itävallan tasavallan kunniamitali (Itävalta)

Kruununperimys 
 Kruununprinsessa Victoria, Länsi-Götanmaan herttuatar (s. 1977)
 Prinsessa Estelle, Itä-Götanmaan herttuatar (s. 2012)
 Prinssi Oscar, Skånen herttua (s. 2016)
 Prinssi Carl Philip, Värmlannin herttua (s. 1979)
 Prinssi Alexander, Södermanlandin herttua (s. 2016)
 Prinssi Gabriel, Taalainmaan herttua (s. 2017)
 Prinsessa Madeleine, Hälsinglandin ja Gästriklandin herttuatar (s. 1982)
 Prinsessa Leonore, Gotlannin herttuatar (s. 2014)
 Prinssi Nicolas, Ångermanlandin herttua (s. 2015)
 Prinsessa Adrienne, Blekingen herttuatar (s. 2018)

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla

 Ruotsin hovin sivusto: Kuningas Kaarle XVI Kustaa 

Ruotsin kuninkaat
Vuonna 1946 syntyneet
Elävät henkilöt
Seulonnan keskeiset artikkelit