Rahapeli

Rahapeli tarkoittaa peliä, jota pelataan maksua vastaan ja jossa pelaaja voi saada kokonaan tai osittain sattumaan perustuvan rahavoiton taikka hävitä pelaamansa panoksen. Suosittuja rahapelejä ovat muun muassa lotto, arpajaiset, bingo, urheiluvedonlyönti, pokeri, blackjack, ruletti ja onnenpyörä.

Rahapelejä pelataan perinteisesti kasinoilla ja nykyisin myös Internetin nettikasinoilla, missä pelaajan on usein helpompi löytää itselleen sopiva pelikumppani. Pelaaminen voi tapahtua joko muiden pelaajien kanssa tai yksin esimerkiksi pelikoneen tai henkilökunnan avustuksella.

Rahapelin erikoistapaus on uhkapeli, jossa mahdollinen voitto tai tappio on epäsuhteessa pelaajan varallisuuteen.

Historia 

Rahapelien historia ulottuu aina niin kauas kuin rahaa tai muuta siihen verrattavaa on ollut olemassa ja lähes kaikissa sivilisaatioissa on harrastettu pelaamista, jossa panoksena on erinäisiä hyödykkeitä. Esimerkiksi Kiinassa jäänteitä rahapeleistä on löydetty 4000 vuoden takaa. Myös esimerkiksi Kreetalta, Intiasta ja Egyptistä on löydetty yli tuhat vuotta ennen ajanlaskun alkua hautautuneita arpakuutioita ja pelilautoja. Nykyisen Turkin alueen heettiläiset kansat järjestivät vedonlyöntejä hevoskilpailuissa jo 4000 eaa. Kreikan ja Rooman armeijan legioonissa erilaiset rahapelit olivat myös suosittu tapa viettää aikaa.

Ensimmäisiä uhkapeleistä johtuvia ongelmia on jäljitetty keskiajalle. Englannin kuningas Rikhard I kielsi miehiltään uhkapelit ristiretkien aikaan niiden liiallisen suosion vuoksi. Rahapelien potentiaali kuitenkin huomattiin hallinnollisella tasolla jo melko varhain, ja jo 1500-luvulla erinäisiä isompia hankkeita rahoitettiin arpajaisten ja lottojen avulla. Käytäntö oli suosittu sekä Euroopassa, jossa mm. Kuningatar Elisabet I rahoitti lottotulojen avulla vesivarantojen ylläpitoa, että Pohjois-Amerikassa, jossa esimerkiksi silta- tai muihin rakennushankkeisiin haettiin rahoitusta arpajaisten avulla.

Kaikissa sivilisaatioissa rahapelaamisella ei ole kuitenkaan ollut merkittävää ekonomista vaikutusta, vaan se on nähty lähinnä sosiaalisena ajanvietteenä tai uskontokuntien järjestäminä tapahtumina, joissa lopputulos kertoo jumalten tahdosta. Tällaista rahapelaamista on löydetty mm. Indonesian Balin kansojen ja Australian aboriginaalien keskuudesta. Kapitalistisissa yhteiskunnissa rahapeleihin on kuitenkin kautta aikain liittynyt vahvasti haave äkkirikastumisesta, ja yhteishyvällisiä lottoja ja arpajaisia lukuun ottamatta auktoriteettien suhtautuminen niihin on ollut kielteistä uhkapelaamisesta koituvien ongelmien vuoksi. Myös auktoriteettien järjestämät arpajaiset ovat olleet vilpin kohteena.

Suomessa rahapelaamisen varhaisin organisoitu muoto oli monen muun maan tapaan lotto jo 1600-luvulla. Lottojen suosio kuitenkin hälveni yleisen moraalisen tuomitsevuuden myötä 1800-luvulla, ja laki määritti loton erityiseksi luvanvaraiseksi toiminnaksi 1889. Joitakin lottoja hyväntekeväisyystarkoituksiin kuitenkin sallittiin. 1920-luvulla laki muuttui, määrittäen loton lailliseksi ainoastaan viranomaisten järjestämänä, ja vuonna 1926 lakimuutos mahdollisti ensimmäisen laillisen rahapanoksella pelattavan loton sitten 1889 vuoden lakimuutoksen. 1920-luvulla Suomeen saapuivat myös ensimmäiset rahapeliautomaatit. 1940-luvulla perustetulle Veikkaukselle myönnettiin monopoli lottoon 1976. 1970-luvulla myös bingo saapui Suomeen ja sai välittömästi valtaisan suosion. Näihin aikoihin myös ensimmäiset ruletit saapuivat yökerhoihin, ja myöhemmin rahapelitoimintaa sai järjestää vain erityisluvan kanssa.

Rahapelit organisoituna ja kaupallisena toimintana on suhteellisen tuore ilmiö, joka alkoi maailmanlaajuisesti 1960-luvulla. 2000-luvulla rahapelien tarjonta on lisääntynyt huomattavasti muun muassa lukuisien nettikasinoiden myötä.

Merkitys 

Jo tuhansia vuosia sitten erilaisia arpoja ja niiden kaltaisia välineitä käytettiin yhteiskunnissa päätöksenteon tukena. Arvonnat liittyivät uskonnollisiin rituaaleihin, ja arvonnan lopputuloksen uskottiin edustavan jumalten tahtoa. Rahapelejä arvonnoista tuli, kun niiden osanottajat tai niitä seuranneet ihmiset alkoivat lyödä rahapanoksin vetoa lopputuloksesta. Lähes kaikissa tunnetuissa yhteiskunnissa on ollut jonkinlaista raha- tai uhkapelaamista. Sallittujen ja suosittujen pelien laatu voi kertoa yleisemminkin pelejä ympäröivästä yhteiskunnasta ja kulttuurista.

Rahapelien suorat ja epäsuorat yhteiskunnalliset vaikutukset voidaan jakaa kuuteen ryhmään:

 terveydelliset ja sosiaaliset vaikutukset
 taloudelliset vaikutukset
 työllisyyteen ja koulutukseen liittyvät vaikutukset
 viihteeseen ja turismiin liittyvät vaikutukset
 yhteiskunnalliset ja oikeudelliset vaikutukset
 kulttuuriin liittyvät vaikutukset

Yhteiskunnissa rahapelaajia on aina yritetty hallita muun muassa kansallisten monopolien kautta, mutta se on nykyään vaikeaa Internetissä toimivien rahapelejä tarjoavien kansainvälisten yritysten takia. Rahapeliteollisuus on maailman nopeimmin kasvavien teollisuudenalojen joukossa. Rahapelaamista markkinoidaan ”turvallisena riskinä”. Tietoisuus ja huoli pelien aiheuttamista riippuvuuksista ja rikoksista on kuitenkin kasvussa. Yhteiskunnallisesti suhtautuminen rahapeleihin vaikuttaa tutkijoiden mukaan vaihtelevan syklisesti hyväksynnästä kiihkoon, kieltämiseen, laittomaksi leimaamiseen ja taas hyväksyntään. Rahapelin laillistaminen edesauttaa rahapeliyritysten monopoliasemien syntymistä. Yrityksen olemassaolo ja toiminta puolestaan lähentävät rahapelauksen ja valtion suhdetta.

Joissakin maissa rahapelaaminen on kokonaan laitonta, esimerkiksi Kiinassa, Saudi-Arabiassa, Somaliassa, Sudanissa ja Syyriassa.

Uskontojen kantoja rahapelaamiseen 
Islamin pyhässä kirjassa Koraanissa kielletään selkeästi uhkapelaaminen. Koraani 4:43 sanoo "Te, jotka uskotte! Päihdyttävät juomat ja uhkapelit ja (uhripalvelus) pystytettyjen kivien edessä sekä nuolilla arpominen ovat pelkkää riettautta, paholaisen aikaansaamaa; karttakaa kaikkea tätä, jotta olisitte onnelliset."

Kristinuskon pyhässä kirjassa Raamatussa mainitaan onneen tai sattumaan perustuvat pelit, ja kirjasta löytyy useita kohtia, joissa asioista päätetään arpomalla. Snl. 16:33 sanoo: ”Helmassa arpaa ravistellaan, tuloksen ratkaisee Herra.” Rahanhimoa ja nopeita rikastumiskeinoja kehotetaan kuitenkin välttämään.

Pelaamisen ongelmat 

Ongelmapelaamiseksi määritellään pelaaminen, joka vahingoittaa pelaajan sosiaalisia suhteita tai työssäkäyntiä tai aiheuttaa fyysisiä tai psyykkisiä ongelmia. Peliriippuvuuden lisäksi toinen huolta aiheuttava tekijä on uhkapeleihin liittyvä rikollisuus. Peliongelmat voivat johtaa velkaantumiseen ja sen seurauksena laskea kynnystä tehdä esimerkiksi varkauksia, kavalluksia tai petoksia.

Yhteiskunta pyrkii ehkäisemään rahapeliongelmia muun muassa rahapelimonopolien avulla sekä rajoittamalla Internetin rahapelitarjontaa. Muita yhteiskunnassa käytettäviä peliongelmien torjuntakeinoja ovat esimerkiksi peleille asetettavat ikärajat ja mainontaa koskevat rajoitukset. Suomessa Sosiaali- ja terveysministeriön tavoitteena on peliriippuvuuden vähentäminen, uuden teknologian mukanaan tuomien uusien riippuvuuksien tunnistaminen ja niiden hoidon kehittäminen.

Tutkimusten perusteella reilut kolme prosenttia suomalaisista kärsii peliongelmista. Valtakunnallinen puhelinpalvelu Peluuri on Suomessa tunnetuin peliongelmaisille apua tarjoava organisaatio. Läheisellä ei ole mitään keinoja puuttua pelaamiseen. Peliautomaatit sijaitsevat Suomessa usein esimerkiksi lähikaupan aulassa. Pelaamisen suurimmat ongelmat kasaantuvat pienituloisille ja heidän läheisilleen.

Tutkimusten mukaan nopeatempoiset pelit, joissa on vaikuttavia kuva- ja ääniefektejä, "läheltä piti" -tilanteita sekä verraten suuri todennäköisyys voittaa, ovat koukuttavimpia rahapelejä. Tällaisia ovat esimerkiksi nettikasinopelit ja rahapeliautomaatit. Sen sijaan esimerkiksi lotto on hidastempoinen peli, joka aiheuttaa pelaajalle harvoin ongelmia.

Lainsäädäntö Suomessa 
Veikkaus Oy, Raha-automaattiyhdistys (RAY) ja Fintoto Oy olivat kolme suomalaista rahapelimonopoliyritystä, kunnes ne yhdistettiin vuoden 2017 alussa yhdeksi rahapeliyritykseksi nimeltä Veikkaus Oy. Useaan otteeseen uudistettu ja tarkennettu arpajaislaki ohjaa rahapelitoimintaa Suomessa. Valtion kokonaan omistamalla Veikkaus Oy:lla on yksinoikeus rahapelien toimeenpanemiseen Suomessa. Kaikelle rahapelaamiselle on ollut Suomessa heinäkuusta 2011 alkaen yleinen 18 vuoden ikäraja, ja pelitoimipisteiden henkilökunnalla on velvollisuus valvoa, ettei alaikäiset pelaa rahapelejä.

Veikkaus Oy saa tietyin ehdoin myös markkinoida rahapelejä. Markkinointi ei saa edistää ongelmapelaamista, eikä sitä saa kohdistaa alaikäisiin. Markkinoinnissa ei myöskään saa kuvata runsasta pelaamista myönteisesti eikä pelaamattomuutta tai kohtuullista pelaamista kielteisesti.

Rikoslakiin lisättiin vuonna 2010 uudeksi rikosnimikkeeksi rahapelirikos. Rahapelirikoksesta voidaan tuomita, jos on esimerkiksi harjoittanut rahapelitoimintaa toimiluvatta, myynyt tai välittänyt arpoja tai voittoja ilman asianmukaista lupaa taikka myynyt tai välittänyt arpoja laittomaan rahapeliin. Rangaistuksena seuraa sakko tai korkeintaan kahden vuoden vankeusrangaistus. Arpajaislaissa on säädetty arpajaisrikkomus, johon syyllistyy, jos on esimerkiksi elinkeinonharjoittajana antanut alaikäisten pelata rahapelejä tai on sijoittanut peliautomaatteja puutteellisesti valvottuun tilaan. Arpajaisrikkomuksesta tuomitaan sakkoon.

Tutkimusta

Rahapelaamisen syyt 
Tutkimusten perusteella rahapelin pelimotivaatioita voivat olla raha, pelaamisen jännitys ja etenkin verkkoympäristössä syntyvät sosiaaliset suhteet pelien ympärille rakentuneiden yhteisöjen jäseniin eli muihin pelaajiin. Potentiaalisten taloudellisten voittojen ja älyllisten haasteiden lisäksi siis myös pelipaikkojen sosiaalisuus toimii pelaamisen houkuttimena. Pelaajien välinen yhteisöllisyys vaikuttaa kuitenkin myös ehkäisevän ongelmapelaamisen etenemistä taloudelliseen tappioon. Taitopelisivustot, joilla pelaajat pelaavat esim. pasianssia tai sanapelejä rahapanoksista toisiaan vastaan, yleistyvät netissä - suomenkielisistä sivustoista esimerkkinä Topkani. Netin taitopelisivustot pelaajineen muodostavat uudenlaisen rahapelikulttuurin muodon. Verkossa on jo 2500-3000 rahapelisivustoa (2011–2014).

Tutkijoiden mukaan tuuri- ja rahapeleihin liittyvät uskomukset, kuten ajatus Onnettaren, Kohtalo tai jonkin muun korkeamman voiman vaikutuksesta pelin lopputulokseen, ovat jokseenkin pysyneet samoina onnenpelien syntysijoilta nykypäivään asti.

Verkkopelaaminen 
Tampereen yliopiston informaatiotutkimuksen ja interaktiivisen median laitoksella on tehty tutkimuksia rahapelaamisesta, mm. kaksi tutkimusta verkkopelaamisesta, joista toinen käsittelee nettipokeria ja toinen verkkopelaamisen nopeaa kehitystä. Tutkimusta tehdään mm. haastattelujen ja kyselylomakkeiden muodossa. Verkkorahapelaamisen muodonmuutos on vuosina 2008–2009 Suomessa toteutettu tutkimus, josta Suomen Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos julkaisi verkossa nähtävillä olevan raportin vuonna 2010. Tutkimuksen kohteena olivat uudenlaisten rahapelien ja pelaamisen muodot, joita Internetiin on viime vuosina syntynyt, ja perinteisempien rahapelien asema verkkoympäristössä.

Rahapelaaminen Suomessa ja ulkomailla
Suomalaiset pelaavat verraten paljon rahapelejä. Vuonna 2015 toteutetun kyselyn mukaan 15–75-vuotiaista suomalaisista 80 prosenttia on pelannut viimeisen 12 kuukauden aikana rahapelejä (naisista 75 % ja miehistä 85 %). 34 % vastaajista pelaa vähintään kerran viikossa. Ruotsalaisista rahapelejä on viimeisen vuoden aikana pelannut 66 %, tanskalaisista 63 % ja norjalaisista 58 %. Suomessa vallitsee epätavallisen myönteinen pelikulttuuri, ja ainutlaatuista on se, että Suomessa rahapelejä on lähes jokaisessa ruokakaupassa ja huoltoasemalla.

Vuonna 2016 Suomessa pelattiin maailman neljänneksi eniten rahapelejä henkilöä kohden, ja vuonna 2017 havaittiin, että suomalaiset häviävät rahapeleihin neljänneksi eniten maailmassa. Pelien tuotto tulee pääosin hyvin pieneltä pelaajajoukolta, joka koostuu sosiologian professori Pekka Sulkusen mukaan pääosin pienituloisista, työttömistä, mielenterveysongelmaisista ja sairaista, joilla on usein muitakin riippuvuuksia. Vuonna 2013 australialaiset ja singaporelaiset käyttivät suomalaisia vieläkin enemmän rahaa pelaamiseen.

Suomessa suosituimmat rahapelit ovat lottopelit, raaputusarvat ja rahapeliautomaatit. Ruotsissa ja Norjassa suosituimpia ovat arvat, numeropelit ja ravivedonlyönti, kun taas Tanskassa suositaan arpajaisia, vedonlyöntiä ja nettikasinoita. Suomalaisista peliongelmaisia on 3,3 prosenttia, kun taas norjalaisisilla ja tanskalaisilla osuus on 3,2 % ja ruotsalaisilla 2 %.

Lähteet

Aiheesta muualla

Kirjallisuutta 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

Seulonnan keskeiset artikkelit