Luettelo Suomen ensimmäisistä kansakouluista

Tämä artikkeli on luettelo Suomen ensimmäisistä kansakouluista perustamisvuoden mukaan.

Yksityiset 
 1826 - Fiskari
 1855 - Kiiskilä, Viipurin maalaiskunta (Julie Krohn)
 1857 - Haililan kansakoulu, Virolahti (Woldemar Baeckman)
 1857 - Liperi (A.J. Europaeus)
 1858 - Sippolan kartano, Sippola 
 1859 - Wärtsilä (Nils Ludvig Arppe)
 1859 - Möhkö  (Nils Ludvig Arppe)
 1850-luku - Nybergin koulu, Tuusula, kunnallinen kansakoulu perustettiin 1875
 1862 - Lasitehdas, Sippola, saksankielistä opetusta lasitehtaan työväen lapsille.
 1862 - Varkaus
 1862 - Ahlmanin koulu, Pirkkala
 1863 - Apajalahti, Hirvensalmi (?)
 1863 - Parikkala, Kangaskylän koulu (Pietari Hannikainen)
 1864 - Elimäki
 1867 - Äänekoski, Konginkankaan koulu, Wiitasaaren ja Saarijärven pitäjien raja-alueilla.
 1869 - Mänttä (G.A. Serlachius)
 1869 - Multia, opettaja Abraham Ruoranen
 1873 - Nurmijärvi, (Raalan kartanon rouva Matilda Adlercreutz), nyt Nukarin koulumuseo
 1874 - Merikarvia (Antti Ahlström)
 1881 - Savonranta
 1883 - Karhula (Karhulan Sahaliike, William Ruth)
 1883 - Kymintehdas, Kuusankoski (Axel Wilhelm Wahren)
 1884 - Joutseno (Nevalan Hovin isäntä, kuvernementinsihteeri Emil Hanén). Ensimmäinen opettaja oli Mathilda Andersin. Koulu siirtyi lahjakirjalla kunnan omistukseen 1888.
 1892 - Långsjön kartano, Somero, Pitkäjärvi. Koulun perusti kartanonomistaja Waldemar Sagulin. Koulu toimi vuoteen 1907. Tämän jälkeen uuden koulun toiseen paikkaan rakensi kunta.
 1891 - Åminnen kansakoulu, Espoo. 
 1893 - Luhtaanmäen kansakoulu, Helsingin maalaiskunta (ent. Helsingin pitäjä, nyk. Vantaa). Helsingin maalaiskunnan ensimmäinen kiinteä suomalainen koulu. Koulun perusti Suomalaisen kansakoulun ystävät (SKY). Maanviljelijä S.A.Alén oli pellolleen rakentanut "koulutalon" ja syksyllä 1893 valittiin ensimmäinen opettaja, Hulda Holopainen. Suomalaisen kansakoulun ystävät hankki kouluun kouluesineet ja kalusteet. 
 1896 - Suomela, Helsingin maalaiskunta (ent. Helsingin pitäjä, nyk. Vantaa). Hgin maalaiskunnan järjestyksessään toisen suomalaisen kiinteän koulun perusti SKY Helsingin pitäjän kirkonkylään, jossa se aluksi toimi vuokratilassa. Koulun ensimmäinen opettaja oli Hilja Liinamaa (myöh. Pärssinen). Helsingin pitäjän Nuorisoseura hankki koulua varten Helsingin pitäjän kirkonkylän Björnsin tilaan kuuluvan tontin kirkonkylän ulkopuolelta Bokullasta (nyk. Kuriiritie 28), jonne rakensi koulutalon v.1897. Koulurakennus paloi vuonna 1909, jonka jälkeen Suomelan koulun toiminta jatkui edelleen yksityisin varoin nk. Jokikoulussa ennen tulemistaan kunnan kouluksi 1912 (Tikkurilan suomalainen kansakoulu). Silloinen Tikkurilan koulu (l. Jokikoulu) sijaitsi nykyisen Jokivarren opetuspisteen alueella Viertolassa. 
 1901 - Åvikin kartano, Somero, Jurvala. Koulun perusti kartanonomistaja August Haggrén. Koulu paloi 1917. Tämän jälkeen uuden koulun toiseen paikkaan rakensi kunta.
 1905 - Hista, ensimmäinen suomenkielinen koulu Espoossa [*Suomalaisen kansakoulun ystävät yhdistyksen lähteiden perusteella ensimmäinen suomenkielinen koulu Espoossa on ollut Åminnen koulu ks. 1891 - Åminnen koulu].  Histan kartanon alueelle omistajien Artturi ja Hilda Ihamuotilan aloitteesta ja heidän huolenpitonsa alaisuuteen perustettiin syyslukukauden alussa 1905 pienten lasten koulu, josta kehittyi myöhemmin myös yläkoulu. Alkuaikoina koulua vastustettiin ja jopa vahingoitettiin.

Kunnalliset 
Kansakoulujen perustamisessa vilkkain kausi oli vuosien 1870 - 1890 välillä, koska vuoden 1865 kunnallisasetus määräsi perustamaan kouluja eri piireihin. Aktiivisin aloitteentekijäryhmä paikallistasolla oli papisto. Paikallisen väestön suuri enemmistö - rahvas ja talonpojat - olivat puolestaan aktiivisia kansakoulujen vastustamisessa.

Kahdeksassa kunnassa kymmenestä nämä ryhmät asettuivat vastustamaan ensimmäisen kansakoulun perustamista. Vastustajien pääargumentti oli talous. Myös kansakoulutietojen hyödyllisyydestä esitettiin runsaasti epäilyjä. Kansakoulun perustamista ajaneet ryhmät saivat voimakasta tukea hankkeelleen kuvernööreiltä.

Luettelo seuraavassa ei ole täydellinen.

 1858 - Vähäkyrö, Savilahden kansakoulu (läntisen Suomen ensimmäinen kansakoulu)
 1866 - Lappeenranta
 1867 - Kangasniemi
 1867 - Helsinki, suomenkieliset kansakoulut osoitteissa Kirkkokatu 11 ja Iso Roobertinkatu 59, ruotsinkieliset Kasarmikatu 21 (entinen vuoro-opetuskoulu) ja Fredrikinkatu 47.
 1868 - Karkkila (Pyhäjärvi U.l.), Haaviston Kosken tilalla 
 1869 - Tyrvää
 1869 - Jämsä
 1869 - Leivonmäki, Simola
 1869 - Hattula, Pelkolan koulu
 1870 - Kannus, kirkonkylän kansakoulu,
 1870 - Mäntsälä, kirkkoherra Abraham Ehnroosin testamentin turvin.
 1870 - Mikkelin maalaiskunta, Linnanmäki
 1870 - Mikkelin maalaiskunta, Suonsaaren vaivaishuoneen kansakoulu (Karl Wilhelm Siljander)
 1870 - Iitti
 1870 - Valkeala
 1870 - Rovaniemi
 1870 - Lohtaja
 1870 - Savolahti, Oulun läänin ensimmäinen kansakoulu.
 1871 - Kruununhaka, Helsinki
 1871 - Vihti, Pietilän kylä ensimmäinen koulurakennus valmistui 1873 Ojakkalaan
 1871 - Vehkalahti, Husulan kansakoulu
 1871 - Tottijärvi
 1871 - Hauho, Alvettula
 1872 - Tampere 
 1872 - Turku
 1872 - Hamina
 1872 - Mikkelin kaupunki
 1872 - Orivesi
 1872 - Karkku
 1872 - Simo, Simoniemi
 1872 - Räisälä
 1873 - Pietarsaari
 1873 - Lempäälä
 1873 - Kangasala
 1873 - Suoniemi
 1873 - Lieksa
 1873 - Kuopion pitäjä, Kehvon Haapalahti
 1874 - Heinjoki
 1874 - Kauhava
 1874 - Tornio
 1874 - Tyrväntö, Lahdentaan koulu
 1875 - Alatornio, Raumon koulu
 1875 - Kymi, Helilän kansakoulu
 1875 - Ruokolahti, Salosaaren Vaittilassa
 1875 - Muhos, Ponkila
 1875 - Kankaanpää
 1875 - Tuusniemi
 1875 - Punkalaidun, Sarkkilan kansakoulu, opettajana Jaakko Lehtiö 
 1876 - Kuusamo
 1876 - Loimaa, Vesikosken koulu
 1876 - Renko
 1876 - Kaavi
 1877 - Vesilahti (Palhon kartanon isäntä Aug. Peltonen)
 1878 - Lappee
 1880 - Kalajoki, Pohjankylä
 1880 - Multia
 1880 - Ylistaro
 1881 - Pyhäjärvi
 1882 - Kauhajoki 
 1882 - Paimio
 1882 - Kempele
 1882 - Rantsila
 1882 - Mietoinen
 1882 - Somero, Kirkonmäki
 1883 - Kontiomäki, Paltamon kansakoulu 
 1884 - Nurmo (Albert Eemil Tallroth)
 1884 - Savitaipale
 1886 - Pyhäjoki
 1886 - Juupajoki, Kopsamo
 1887 - Utajärvi
 1888 - Vilppula
 1888 - Somero, Somerniemi, Keltiäinen
 1890 - Jyväskylän maalaiskunta, Puuppolan Rässälässä
 1891 - Perho 
 1892 - Rääkkylä, koulu perustettiin kuvernöörin määrättyä 1000 markan uhkesakon.
 1890-luku - Yli-Ii
 1893 - Rauman maalaiskunta, Unajan kylä
 1893 - Kuolajärvi (vuodesta 1936 Salla)
 1894 - Lahden kauppala
 1895 - Somero, Terttilä
 1896 - Taipalsaari
 1897 - Sahrajärvi, Multia
 1897 - Somero, Häntälä
 1897 - Somero, Ollila
 1897 - Somero, Viluksela
 1898 - Muonio, Ylimuonio
 1898 - Kolari
 1898 - Lieto, Yliskulma
 1899 - Sodankylä
 1899 - Kannus Märsylän kansakoulu
 1899 - kyläsaaren koulu
 1899 - Kannus Hanhinevan kansakoulu 
 1899 - Kannus, Mutkalammin kansakoulu 
Pojille PM
 1900 - Oulainen, Matkanivan koulu
 1901 - Somero, Somerniemi, Oinasjärvi
 1902 - Inari, Muddusjärven kylä. Kyrön eli nykyisen Ivalon koulu valmistui jo 1899, mutta paloi.

 1902 - Reisjärvi
 1902 - Somero, Hirsjärvi

Lähteet 
 2. Kansanopetuksen kehitys Haapavedellä

Viitteet 

Luettelot Suomen oppilaitoksista