Matti Klinge

Matti Klinge (s. 31. elokuuta 1936 Helsinki) on suomalainen historiantutkija ja professori. Hänet tunnetaan kirjallisesti tuotteliaana aate-, sivistys- ja kulttuurihistorian tutkijana sekä aktiivisena ja näkyvänä yhteiskunnallisena keskustelijana. 

Klingen tieteelliset päätyöt ovat kaksi Helsingin yliopiston historiaan liittyvää teossarjaa, neliosainen Ylioppilaskunnan historia ja kolmiosainen Helsingin yliopisto 1640–1990. Hänen huomattavimpiin töihinsä sisältyy myös kymmenosaisen Suomen kansallisbiografian päätoimittaminen. Hänen omin julkaisumuotonsa ovat kuitenkin olleet lyhyistä historiallisista esseistä koostuvat kokoelmat. Tutkijana Klinge edustaa ranskalaista traditiota, johon kuuluvat vapaamuotoinen esseistiikka ja vakiintuneiden historiallisten tulkintojen rohkea kyseenalaistaminen, ja joka poikkeaa suomalaisen historiankirjoituksen saksalaistyyppistä lähdetutkimusta edustavasta valtavirrasta.

Klingellä on näkyvä asema sekä suomalaisessa tiedeyhteisössä että kotimaisessa kansalaisyhteiskunnassa. Julkisuudessa hän on tullut tunnetuksi ”rohkeista kannanotoistaan ja tietoisen urbaanista olemuksestaan sekä poleemisesta, kansakuntaa kasvattamaan pyrkivästä asenteestaan”. Klingen julkisia päiväkirjoja on ilmestynyt vuosittain vuodesta 1999 lähtien.

Elämäkerta 

Matti Klingen äiti  Aune oli farmaseutti ja työskenteli Helsingin yliopiston apteekissa. Isä Paul oli  pankkivirkailija Kansallis-Osake-Pankissa  ja kohosi myöhemmin pankin johtokuntaan

Klinge toimi Helsingin yliopiston historian ruotsinkielisen professuurin viranhaltijana vuosina 1975–2001. Hän työskenteli Suomen akatemian humanistisen toimikunnan tutkijana 1968–1970 ja 1972–1975 sekä Suomen kirjallisuuden ja kulttuurin vierailevana professorina Pariisissa 1970–1972 ennen valintaansa Helsingin yliopiston historian ruotsinkieliseksi professoriksi 1975. Tästä virasta Klinge jäi eläkkeelle 2001 toimittuaan 1990-luvulla joitakin vuosia myös historian laitoksen esimiehenä.

Historiantutkimus 

Klinge väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistosta 1967 väitöskirjalla Kansalaismielen synty. Hän toimi Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan historiantutkijana 1960–1968 ja kirjoitti Ylioppilaskunnan historian osat I–IV. Yliopistohistoria sekä kansallisuusaate kuuluvat Klingen uran keskeisiin tutkimuskohteisiin, ja hän palasi samoihin aiheisiin muun muassa yliopistohistoriikissä Helsingin yliopisto 1917–1990 (1990).

Matti Klinge osallistui Paasikivi-seuran perustamiseen vuonna 1958. Vuosina 1985−1986 Klinge kokosi ja toimitti yhdessä professori Yrjö Blomstedtin kanssa presidentti Juho Kusti Paasikiven päiväkirjat vuosilta 1944−1956 kahtena niteenä.

Klinge tunnetaan historioitsijana kenties parhaiten suurelle yleisölle tarkoitetuista yleisesityksistä. Niitä ovat muun muassa seitsemälletoista kielelle käännetty Katsaus Suomen historiaan (1977), Suomen valtiollista symboliikkaa tarkasteleva Suomen sinivalkoiset värit (1981) sekä Itämeren alueen historiaa luotaavat Muinaisuutemme merivallat (1983) ja Itämeren maailma (1994). Klingen teokset ovat saaneet useita palkintoja, kuten tiedonjulkistamispalkinnon 1976 ja Tieto-Finlandian kunniamaininnan 1991 kirjasta Kuningatar Kristiina – aikamme eurooppalainen (julkaistu vuonna 1990 yhdessä Maria-Liisa Nevalan, Laura Kolben ja Päivi Setälän kanssa).

Kulttuurivaikuttaja 
Matti Klinge tunnetaan aktiivisena ja näkyvänä kulttuurikeskustelijana. Hän on julkaissut vuodesta 1999 lähtien päiväkirjasarjaa, joka on saavuttanut huomiota. Vuosina 1982 ja 1988 Klinge toimi tasavallan presidentin valitsijamiehenä. Hän on toiminut myös Suomen Tiedeseuran puheenjohtajana ja toiminut presidentin neuvonantajana kunniamerkki- ja arvonimiasioissa.

Poliittisia näkemyksiä 

Professori Klinge oli Mauno Koiviston valitsijamies vuoden 1982 presidentinvaalissa.

1970-luvulla oikeistoprofessorit pitivät Klingeä epäilyttävänä: Urho Kekkosen hännystelijänä tai jopa kommunistina. Vuonna 2014 Klinge puolusti Krimin liittämistä Venäjään. Helsingin Sanomien toimittaja Jukka Rislakin mukaan Klingen mielestä Latvia ei ollut Neuvostoliiton miehittämä.

Luottamustehtäviä ja tunnustuksia

Matti Klinge on toiminut lukuisissa luottamustehtävissä suomalaisessa tiede- ja historiamaailmassa. Tieteellisistä ansioistaan hän on saanut Suomen Leijonan ja Suomen Valkoisen Ruusun ritarikuntien 1. luokan komentajamerkit, useita korkeita ulkomaisia kunniamerkkejä sekä kaksi kunniatohtoriutta. Hänelle on myös myönnetty lukuisia tieteellisiä palkintoja. 

Helsingin yliopisto on vuodesta 1996 jakanut vuosittaista Matti Klinge -stipendiä. Stipendi on väitöskirjan tekijälle suunnattu vuoden mittainen tutkimusapuraha. Väitöskirjan tulee käsitellä joko Helsingin yliopiston asemaa, historiaa tai yhteiskunnallista merkitystä tai yleisesti yliopistoja tai yliopistokysymystä.

Klinge on toiminut Eteläsuomalaisen osakunnan kuraattorina ja inspehtorina.

Luottamustehtäviä

 Tieteellisen kirjallisuuden käännöslautakunnan jäsen 1963–, puheenjohtaja 1984–1989  
 Valvojan toimituskunnan jäsen 1963–1968 
 Suomen Valkoisen Ruusun ja Suomen Leijonan ritarikuntien hallituksen jäsen 1978–1992 
 Niilo Helanderin säätiön hallituksen jäsen 1978– 
 Kustannusosakeyhtiö Otavan kirjallisen neuvottelukunnan jäsen 1978–, puheenjohtaja 1989–2001 
 Valtion arvonimilautakunnan jäsen 1982–2006, varapuheenjohtaja 2000-2006 
 Mika Waltari -muistomerkkivaltuuskunnan puheenjohtaja 1982–1985 
 Suomen Valtiokalenterin toimituskunnan jäsen 1985–, puheenjohtaja 1996-2010 
 Suomen Ranskan-instituutin säätiön hallituksen puheenjohtaja 1985–1993 
 Suomalais-ruotsalaisen kulttuurirahaston hallituksen jäsen 1987–1998 
 Helsingin kaupungin historialautakunnan puheenjohtaja 1990–
 Suomen 1700-luvun tutkimuksen seuran puheenjohtaja 2001–2003
 Marcel Proustin ystävien puheenjohtaja 2001–2008, kunniapuheenjohtaja 2017 
 Suomen Tiedeseuran puheenjohtaja 2004–2007
 Suomen Tiedeakatemiain valtuuskunnan puheenjohtaja 2005–2006

Palkintoja
 Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto 1976
 Eesti Üliopilaste Seltsin palkinto 1986
 Suomalais-ruotsalaisen kulttuurirahaston palkinto 1986
 Lauri Jäntin säätiön palkinto 1988 (osuudesta Helsingin yliopiston historia -sarjan kirjoitustyössä)
 Ruotsin akatemian Suomi-palkinto 1989
 Helsingin yliopiston J. V. Snellman -palkinto, 1990
 Tieto-Finlandian kunniamaininta 1991 (teoksesta Kuningatar Kristiina – aikansa eurooppalainen)
 Urho Kekkonen -tunnustuspalkinto 1996 
 Svenska Litteratursällskapetin Forskning och vitterhet –mitali, 1998
 Sanomalehdistön kunniamitali, 1999
 Helsingin kaupungin tiedepalkinto 2000 
 Suomen Tiedeseuran E. J. Nyström -palkinto, 2000
 Suomen Kulttuurirahaston mitali, 2003
 Svenska Litteratursällskapetin palkinto, 2005
 Tiedonjulkistamisen elämäntyöpalkinto 2007

Arvonimiä ja kunniamerkkejä 
 filosofian kunniatohtori, Uppsalan yliopisto, 1989
 filosofian kunniatohtori, Greifswaldin yliopisto, 2006
 Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 1. luokan komentaja, 2008
 Suomen Leijonan ritarikunnan 1. luokan komentaja, 1990
 Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtajiston merkki purppuranauhassa, 2001
 Ruotsin Pohjantähti-ritarikunnan komentaja
 Ranskan Kunnialegioonan ritari, 1996; upseeri 2015
 Venäjän Ystävyyden kunniamerkki, 2013

Tuotanto

Itsenäiset historiateokset  
 
 Ylioppilaskunnan historia I–IV (WSOY 1967–1968, laajennettu versio HYY ja Gaudeamus 1978)
 
 
 
 
 Blick på Finlands historia (suom. Otava 1977) 
 
 
 
 
 
 Otavan suuri maailmanhistoria XIV: Porvariston nousu (Otava 1985)

Muiden kanssa kirjoitetut historiateokset 
 Ylioppilaslehti (Maunu Harmon kanssa, Gaudeamus 1983)
 
 Helsingin yliopisto 1640–1990, osa I: Kuninkaallinen Turun akatemia 1640–1808 (Rainer Knapasin, Anto Leikolan ja John Strömbergin kanssa, Otava 1987)
 Helsingin yliopisto 1640–1990, osa II: Keisarillinen Aleksanterin Yliopisto 1808–1917 (Rainer Knapasin, Anto Leikolan ja John Strömbergin kanssa, Valtion painatuskeskus 1989)
 Helsingin yliopisto 1640–1990, osa III: Helsingin yliopisto 1917–1990 (Rainer Knapasin, Anto Leikolan ja John Strömbergin kanssa, Otava 1990)

Päiväkirjat

Muistelmat

Toimitteita
 
 Suomen valtiokalenteri. 1995–2010. Helsingin yliopisto.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 
 
 
 

Helsingin yliopiston professorit
Helsingin yliopiston ruotsinkieliset professorit
Suomalaiset historioitsijat
Suomalaiset professorit
Suomalaiset tietokirjailijat
Vuonna 1936 syntyneet
Elävät henkilöt
Seulonnan keskeiset artikkelit