Inari

Inari (, , , ) on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2.
Inari on pinta-alaltaan Suomen suurin kunta. Inarin naapurikunnat ovat lounaassa Enontekiö, etelässä Kittilä ja Sodankylä, pohjoisessa Utsjoki. Lisäksi kunta rajoittuu sekä lännessä että idässä Norjaan, idässä myös Venäjään. Inari on maan tärkeintä poronhoitoaluetta. Inarin talous nojaa voimakkaasti elämystalouteen eri muodoissaan ja kuntakuva on turismin ja rajakaupan vuoksi kansainvälinen. Auto- ja rengastestaus ovat myös kunnan suurimpia elinkeinotoimialoja. Perinteiset elinkeinot kuten poronhoito ja kalastus ovat edelleen erityisesti kulttuurillisesti tärkeitä, mutta taloudellisesti niiden merkitys on vähentynyt vuosien saatossa. Inarissa kuvataan paljon myös erilaisia tv-sarjoja, pääosan ollessa autoilussa, mutta viime aikoina myös mm. suomalais-saksalainen Ivalo-rikostrillerisarja kuvattiin pääosin Inarissa.

Inarin kunnan suurin taajama ja hallinnollinen keskus on noin 3 000 asukkaan Ivalo, joka sijaitsee 39 km Inarin kirkonkylästä etelään. Inarin kirkonkylä on saamelaiskulttuurin keskus, jossa kokoontuu mm. Saamelaiskäräjät. Inarin veroprosentti on Suomen alhaisimpia, 19 %. Inari tunnetaan taloudellisesti vahvana kuntana sekä kulttuurillisesti yhtenä Suomen monipuolisimmista kunnista. Inari on ainoa Suomen nelikielinen kunta. Turismin vuoksi Inarin kuntakuva on erittäin kansainvälinen. Suomen lisäksi Inarissa puhutaan kolmea saamen kieltä; inarinsaamea, koltansaamea sekä pohjoissaamea. Saamelaisuus näkyy vahvasti kunnan eri kylillä.

Inari on perinteisten elinkeinojen lisäksi tunnettu erityisesti Saariselästä, Inarijärvestä, kullankaivuperinteestä sekä lukuisista kansallispuistoistaan.

Maantiede
Inari on pinta-alaltaan Suomen suurin kunta, noin viisi prosenttia koko maan pinta-alasta. Se on lähes yhtä suuri kuin Varsinais-Suomen ja Uudenmaan maakuntien maapinta-alat yhteensä. Ahvenanmaahan verrattuna Inarin maapinta-ala on lähes kymmenkertainen. Kunnan koko voidaan havainnollistaa alueena, jonka sivujen pituudet ovat linnuntietä 130 kilometriä (kunnan pohjoisraja), 90 kilometriä (itäraja), 140 kilometriä (eteläraja) ja 75 kilometriä (länsiraja). Kunnassa sijaitseva Inarijärvi on Suomen kolmanneksi suurin järvi (1 043 km²). Kaikkiaan järviä on Inarissa 8 033, mikä on enemmän kuin missään muussa Suomen kunnassa ja myös kunnan sisävesipinta-ala on Suomen kunnista suurin.

Toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitolle myytiin Inariin kuulunut Jäniskosken–Niskakosken alue, minkä seurauksena kunnan pinta-ala pieneni 176 km².

Luonnonmaantieteellisesti Inarin kunta jakautuu kolmeen osaan: Outa-Lappiin, Inarin järvimaahan ja Taka-Lapin tunturimaahan.

Elinkeinot 
Inari on arktisen elämystalouden kasvukeskus Suomessa. Matkailu- ja ravintola-ala on merkittävä työllistäjä Inarin kunnassa. Inarin talous nojaakin vahvasti elämystalouteen. Kunnan alueella sijaitsee lukuisia majoitus- ja hotellikeskittymiä, joista suurin on Saariselän alue. Viime aikoina erityisesti aasialaisten turistien matkailun kasvu on ollut merkittävää.

Lisäksi kunnassa toimii huomattava määrä arktista rengas- ja autotestausta. Perinteiset elinkeinot kuten poronhoito ja kalastus ovat osa elämystaloutta sekä perinteistä elinkeinorakennetta. Merkittävä tulonlähde on myös rajakauppa, joka Inarissa on kunnan väestön kokoon nähden merkittävien palvelujen vuoksi erittäin voimakasta. Voimakkaan kasvun vuoksi viime aikoina Inaria on vaivannut asunto- ja työvoimapula.

Inarissa perustettiin nettilehti Uusi Inari syksyllä 2014. Se keräsi joukkorahoituksena noin 13 000 euroa ja ilmestyi helmi–maaliskuussa 2015.

Ilmasto

Väestö 
 Inarissa asui  henkilöä. Heistä puhui äidinkielenään suomea  henkeä, saamea  ja ruotsia  henkeä. Muita kieliä puhui  henkilöä. Vuoden 2008 lopussa ulkomaan kansalaisia oli 73. Inarin väkiluku on laskenut vuodesta 1990 693 henkilöllä.
Inari on Suomen ainoa nelikielinen kunta: kunnassa puhutaan suomen lisäksi pohjoissaamea, inarinsaamea ja koltansaamea. Väestötiheys on  asukasta/km2. Saamelaisista noin 900 on inarinsaamelaisia ja 500 kolttia. Loput ovat pääasiassa pohjoissaamelaisia. Kunnan väestö on kasvussa, pitkälti elämystalouden voimakkaan kasvun vuoksi.

Kunnan asutus on keskittynyt suurelta osin Inarijärven länsirannalle, jossa sijaitsevat suurimmat taajamat, Ivalo ja Inarin kirkonkylä. Muu osa kunnan aluetta on suurelta osin lähes asumatonta, ja siellä on myös laajoja kansallispuistoja sekä Inarijärven itäpuolella Kessin erämaa. Useissa kyläkeskuksissa on kuitenkin nykyisellään voimakkaita elämystalouden tai rajakaupan keskittymiä.

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Inarissa oli 6 869 asukasta, joista 4 357 asui taajamissa, 2 264 haja-asutusalueilla ja 248:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Inarin taajama-aste on 65,8 %. Inarin taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

Kylät
Inari; Inarin kirkonkylä, kunnan toiseksi suurin kylä (1 128 asukasta)
Ivalo; pohjoissaameksi Avvil, inarinsaameksi Avveel, koltansaameksi Âʹvvel, Inarin kunnan suurin kylä (3 062 asukasta)
Akujärvi
Angeli
Kaamanen
Keväjärvi
Koppelo
Kuttura
Lisma
Menesjärvi
Nellim
Njurkulahti
Näätämö
Partakko
Riutula
Saariselkä
Sevettijärvi
Sikovuono
Törmänen

Liikenneyhteydet

Inariin on linja-autoyhteydet Oulusta ja Rovaniemeltä.

Inarin kunnassa Ivalon eteläpuolella, Törmäsen kylän luona, sijaitsee Suomen pohjoisin lentokenttä. Finnair lentää Ivalon lentoasemalle Helsingistä Ivaloon vähintään yhden edestakaisen vuoron päivittäin. Talvisesongin aikana Inariin lentää myös Norwegian. Uusia yhteyksiä ovat yhteydet Lontooseen ja Frankfurtiin. Lisäksi Ivaloon tehdään vuosittain lukuisia charterlentoja. Myös Murmanskiin on Ivalosta bussiyhteys. Ivalon lentoaseman yhteydet ovat olleet voimakkaassa kasvussa elämystalouden kasvuun liittyen.

Urheilu 
Lapin Sudet ry. on vuonna 1926 perustettu noin 500 jäsenen yleisseura. Varsinainen toiminta keskittyy kunnan keskustaajaman Ivalon ympäristöön. Seura järjestää vuosittain pitkäperjantaina VASKOOLI-hiihdon Saariselällä.
Inarin Palloseura ry. Vuonna 2012 perustettu palloilulajien erikoisseura. Päälajina on salibandy, mutta toiminta on laajentunut jalkapalloon, kaukalopalloon, pesäpalloon, koripalloon ja amerikkalaiseen jalkapalloon. Jäseniä on 189.
Tunturi-Kiekko ry. Vuonna 1983 perustettu Ivalossa toimiva Suomen pohjoisin jääkiekkoseura. Pelaa III-divisioonan Lappiliigaa, BHL:a (Barents Hockey League) ja useissa juniori-ikäluokissa.
Inarin Yritys. On Inarissa toimiva hiihtoseura.

Nähtävyydet

Kylätaajamien lisäksi Inarin kunnassa on lukuisia muita tunnettuja paikkoja ja paikannimiä, joka liittyvät muun muassa matkailuun, erilaisiin tapahtumiin ja historiaan:

 Pielpajärvi; erämaakirkko, Inarin seurakunnan ja kunnan keskus 1700-luvulla
 Lemmenjoki; kansallispuisto, kullankaivualue, matkailukohde
 Urho Kekkosen kansallispuisto (UK-kansallispuisto); osittain kunnan alueella
 Hammastunturin erämaa‎; hakkuukiistojen kohteena ollut erämaa-alue
 Kessi; hakkuukiistojen kohteena ollut erämaa-alue
 Ivalojoki; retkeilykohde ja kullankaivualue (mm. Ivalojoen Kultala)
 Otsamotunturi; retkeilykohde
 Luttojoki; kullankaivualue, Raja-Joosepin ”kotijoki”
 Raja-Jooseppi; rajanylityspaikka, nimikkohenkilön asuinkenttä
 Suolisvuono
 Ukko, Vanha Hautuumaasaari ja Hautuumaasaari Inarijärvellä
 Saamelaismuseo ja Ylä-Lapin luontokeskus Siida Inarin kirkonkylässä
 Saamelaiskirkko Inarin kirkonkylässä
 Sovintovaaran näköalapaikka
 Petsamo-patsas Ivalossa
 Ivalon kirkko
 Matkailukohteita: Laanila, Kiilopää, Kaunispää, Muddusjärvi, Myössäjärvi.
 Sajos;  Inarin kirkonkylään Juutuanjoen rannalle rakennettu saamelaiskulttuurikeskus Sajos on Suomen saamelaisten hallinnon ja kulttuurin keskus.

Tapahtumat 
Inarin kirkonkylässä Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa järjestään tammikuussa alkuperäiskansojen Skábmagovat-elokuvajuhla ja elokuussa alkuperäiskansojen musiikkitapahtuma Ijahis Idja (suomeksi Yötön Yö). Heinäkuun lopulla vietetään Inariviikkoja, jolloin erilaisia tapahtumia ja konsertteja järjestetään eri puolilla Inarin kuntaa.

Seurakunnat 

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Iissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Inarin seurakunta
Seurakunta kuuluu Pohjois-Lapin seurakuntayhtymään.

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Ivalonlaakson rauhanyhdistys. Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Ivalon helluntaiseurakunta, jolla on noin sata jäsentä. Lisäksi Ivalossa on Jehovan Todistajien seurakunta. Lisäksi Rovaniemeltä käsin toimivalla Suomen ortodoksisen kirkon Lapin ortodoksisella seurakunnalla on Inarissa kolme kirkkoa, jotka sijaitsevat Ivalossa, Nellimissä sekä Sevettijärvellä, joiden lisäksi yksi tsasouna on Keväjärvellä. Valtaosa Inarin ortodokseista on kolttasaamelaisia.

Tunnettuja inarilaisia 
 Amoc, rap-artisti
 Angelit, saamelaisen yhtyeen perustajat
 Dominick Arduin, ranskalais-suomalainen seikkailija
 Edorf, ivalolainen rap-artisti
 Ezkimo, rap-artisti
 Jaakko Gauriloff, koltansaamelainen laulaja
 Veikko Honkanen, näyttelijä
 Anni-Kristiina Juuso, näyttelijä
 Raimo O. Kojo, kirjailija ja toimittaja
 Renne Korppila, radiotoimittaja (NRJ), X Factor -tuomari
 Meänteis, erakko
 Marja-Liisa Olthuis, inarinsaamelainen kielitieteilijä
 Raja-Jooseppi, rajaseudun legendaarinen asukas
 Merja Aletta Ranttila, kuvataiteilija ja taidegraafikko
 Janne Seurujärvi, kansanedustaja
 V. E. Törmänen, kirjailija
 Kari Väänänen, näyttelijä

Katso myös 
 Luettelo Inarin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Inarin kunnan kotisivut.
 Tilastokeskus – Inarin avainluvut
 Ylen Elävä arkisto – Inarin eläjiä (video, 1974).
 Voitto Viinanen: Kuvia ja esitelmiä Inarin historiasta; Inarin pyhät paikat .
 Kati Kelola: Täällä revontulten alla. Mondo 1/2008.
 Kirsikka Moring: Saamenmaa – sydäntalven sininen uni. Helsingin Sanomat 17.1.2009.

Seulonnan keskeiset artikkelit