M/S Rosella

M/S Rosella on Viking Line -varustamon matkustaja-autolautta, joka on rakennettu Wärtsilän telakalla Turussa vuonna 1980. Alus on viimeinen Turun vanhalla telakalla alusta loppuun asti rakennettu laiva. Aluksen pituus on 136,1 metriä, leveys 24,2 metriä ja syväys 5,6 metriä. Laivan neljä Wärtsilä Pielstick -konetta tuottavat yhteensä 17 652 kilowatin tehon ja maksiminopeuden 20,2 solmua. Aluksen bruttovetoisuus on 16 879 tonnia. Jääluokitus on 1A. Muista Viking Linen aluksista poiketen Rosellalla ei ole evävakaimia.

Rosellaan mahtuu 1 530 matkustajaa. Aluksen 4,3 metriä korkealle autokannelle mahtuu 340 henkilöautoa tai noin 40 rekkaa. Hyttipaikkoja oli alun perin 740. Alkuaan laivassa oli myös erillinen henkilöautokansi, mutta sen tilalle rakennettiin vuonna 1993 hyttiosasto, jonka myötä hyttipaikkojen määrä nousi 1 198:aan. Vuoden 2011 peruskorjauksessa hyttipaikkojen määrää vähennettiin 428:aan, jotta saataisiin enemmän tilaa yleisten tilojen käyttöön.

Rosellan sisaralus on alun perin M/S Turella -nimisenä valmistunut M/S Rigel III.

Kansikuvaus 

Kansi 9: komentosilta.
Kansi 8: kokoustilat, lepotuoliosasto.
Kansi 7: aurinkokansi, baari.
Kansi 6: The Buffet, Sea Side Coffee, A'la Carte la Rose, Quality Outlet Store, leikki-/pelihuone, Bar Voyage (yläkerta).
Kansi 5: Tax-free- ja lifestyle-myymälät, kokoustila, neuvonta, lemmikkieläinsäilytys, pelihuone, Street Café, Bar Voyage (alakerta) sekä maihin- ja laivaannousu.
Kansi 4: kannella sijaitsevat aluksen kaikki hytit sekä maihin- ja laivaannousu. Alun perin myös henkilöautokansi.
Kansi 3B: autokansi (nostettava henkilöautokansi).
Kansi 3A: autokansi.
Kansi 2: Konehuoneiden ylätasot ja konevalvomo. Alun perin myös hyttiosasto.
Kansi 1: Pää- ja apukonehuoneet, kattilahuone ja muita teknisiä tiloja. Alun perin myös yökerho.

Hytit 
Viking Gracen myötä Viking Line on muuttanut hyttiluokkien nimet perinteisistä kirjain-numerolyhenteistä uusiin kuvailevampiin nimiin. Nimet on muutettu hiljalleen myös muilla Viking Linen aluksilla. Kaikissa hyteissä on WC ja suihku.
 Seaside Large (LX2): Tilava 2 hengen hytti erillisellä olo- ja makuuhuoneella. Parivuode. Pinta-ala 17 m².
 Seaside Standard (A2): Ikkunallinen 2 hengen hytti. 2 alavuodetta. Pinta-ala 7,5 m².
 Inside Standard (B2): Ikkunaton 2 hengen hytti. 2 alavuodetta. Pinta-ala 7,5 m².
 Inside Handicap (HB2): Ikkunaton 2 hengen hytti. Suunniteltu liikuntarajoitteisille. Pinta-ala 6 m².

Käyttöhistoria 

Rosella rakennettiin vuonna 1979 valmistuneen M/S Turellan (nyk. M/S Rigel III) sisaralukseksi. Aluksen luovutus keväällä 1980 viivästyi muutaman viikon kestäneen Merimiesunionin lakon takia. Ensimmäinen reitti oli Naantali–Maarianhamina–Kapellskär. Sittemmin alus on kulkenut Suomen ja Ruotsin väliä reiteillä Turku–Maarianhamina–Tukholma, Naantali–Maarianhamina–Kapellskär, Turku–Maarianhamina/Långnäs–Kapellskär sekä 20 tunnin risteilyjä Tukholma–Maarianhamina-välillä. Rosella siirtyi Naantalin reitille M/S Amorellan valmistuttua vuonna 1988, mutta se jouduttiin siirtämään takaisin Turun liikenteeseen Rederi AB Sliten konkurssin jälkeen, kun M/S Kalypso myytiin Star Cruiselle vuoden 1994 alussa.

Vuonna 1993 Rosella oli Finnyardsin telakalla uudistettavana, jolloin sen kolmannen autokannen tilalle rakennettiin uusi hyttiosasto.

Vuonna 2003 alus siirrettiin Suomen ja Viron väliseen liikenteeseen reitille Helsinki–Tallinna M/S Cinderellan paikalle, joka puolestaan siirtyi risteilyliikenteeseen reitille Tukholma–Maarianhamina. Vikingille Aker Yardsilta, Hietalahden telakalta vuonna 2008 valmistunut M/S Viking XPRS korvasi Rosellan Helsinki–Tallinna-välillä huhtikuussa 2008. Rosellan viimeinen lähtö oli Tallinnasta 28. huhtikuuta kello 8.15. Rosella korvasi M/S Ålandsfärjanin (nyk. M/S Expedition) 30. toukokuuta 2008 alkaen Maarianhaminan ja Kapellskärin välillä. Samalla päivämäärällä alus siirtyi Ruotsin lipun alle, ja sen kotisatama vaihtui Maarianhaminasta Norrtäljeen.

Rosella oli telakalla tammikuussa 2011, jolloin laivan sisätiloihin tehtiin lukuisia muutoksia. Laivan kahvilamaailma uudistettiin, myymälää laajennettiin sekä lähes koko ravintolakansi rakennettiin uudelleen. Yökerhosta tehtiin kaksikerroksinen. Näin laiva varustettiin palvelemaan paremmin nykyistä reittiään. Laiva vieraili myös reitillä Helsinki–Tallinna maaliskuussa 2011 korvaten telakalle siirtyneen M/S Viking XPRS:n.

16. tammikuuta 2014 Rosella siirtyi takaisin Suomen lipun alle ja sai Maarianhaminan kotisatamakseen.

Tammikuussa 2017 Rosella tuurasi Helsinki–Tallinna-reitillä M/S Viking XPRS:iä aluksen telakkakäynnin ajan.

Rosella oli vuoden 2018 alussa telakalla, jolloin uudistettiin hyttejä ja tax-free-myymälää sekä avattiin uusi Bar Voyage.

8.–24. tammikuuta 2020 Rosella tuurasi jälleen Helsinki–Tallinna-reitillä Viking XPRS:iä tämän telakkakäynnin aikana.

Häiriöt 

Tammikuussa 2009 Rosellan koneet pysähtyivät ja sähköt katkesivat, eli laiva sai ”blackoutin”, kun se oli juuri lähtenyt Maarianhaminasta Kapellskäriin. Laiva hätäankkuroitiin, jotta se ei ajelehtisi kapean väylän sivuun, ja tilanteesta ilmoitettiin Länsi-Suomen merivartioston meripelastuskeskukseen Turkuun. Paikalle hälytettiin Maarianhaminan merivartioston partio, Ahvenanmaan meripelastusyhdistyksen Rescue Algot Johansson ja Rescue Paf. Rosellan koneet saatiin käyntiin nopeasti, ja alus saatiin miehistön hallintaan. Tilanne oli ohi vajaassa tunnissa. Laiva palasi Maarianhaminan satamaan, josta se lähti pian uudelleen reitilleen. Laivassa oli tapahtumahetkellä mukana noin 300 ihmistä, mutta heillä tai laivalla ei ollut missään vaiheessa vaaraa.

6. helmikuuta 2015 Rosellan ollessa lähdössä Maarianhaminasta miehistö huomasi, että keulavisiirin yksi lukko ei toiminut. Alus kuitenkin lähti merelle, koska vika oli helposti korjattavissa. Varustamon mukaan vika saatiin kuntoon ennen kuin alus ehti avomerelle, eikä vaaraa aiheutunut. M/S Estonian onnettomuuden jälkeen sääntöjä on kiristetty niin, että kaikkien rungon porttien on oltava lähtiessä suljettuna, varmistettuna ja tarkastettuna. Huhtikuussa 2017 asiaa käsitellyt Ahvenanmaan käräjäoikeus antoi tapauksessa tuomion. Se jätti rankaisematta aluksen päällikköä, perusteena muun muassa se, että Trafin tarkastajat eivät olleet puuttuneet vuosia noudatettuun käytäntöön. Oikeuden mukaan päällikkö myös hoiti tilanteen olosuhteisiin nähden hyvin. Oikeus katsoi, että päällikön rikoksia (merikelpoisuudesta huolehtimisen laiminlyönti ja alusturvallisuusrikkomus) on kokonaisuutena arvostellen pidettävä vähäisinä.

Sisäkuvia

Lähteet

Aiheesta muualla 

Rosella
Seulonnan keskeiset artikkelit