Alfred Kordelinin säätiö

Alfred Kordelinin Yleinen Edistys- ja Sivistysrahasto sr eli Alfred Kordelinin säätiö on vuonna 1918 perustettu suomenkielinen kulttuurirahasto, joka jakoi ensimmäiset stipendinsä 1920. Silloin sen sai muun muassa Jean Sibelius. Säätiön tarkoituksena on tieteen, taiteen, kirjallisuuden ja kansanvalistuksen edistäminen ja kannattaminen. Vuonna 2019–2020 apurahoihin, palkintoihin ja muuhun kulttuuritoimintaan käytettiin 5,1 miljoonaa euroa.

Historiaa

Säätiö perustettiin liikemies Alfred Kordelinin (1868–1917) testamenttilahjoituksen turvin. Kordelin oli kulttuurinystävä ja Suomen tunnetuimpia mesenaatteja. Hän kuoli, kun venäläinen matruusi ampui hänet Suomen itsenäisyyttä edeltäneessä kuohuntavaiheessa niin sanotussa Mommilan kahakassa.

Kordelin ei ehtinyt laatia rahastolleen ohjesääntöä. Kuolinpesän selvittäjät antoivat tehtävän Suomalaisen Tiedeakatemian asiantuntijoille, joiden laatima ohjesääntö vahvistettiin 31. joulukuuta 1918. Vuosina 1920–1939 säätiö jakoi vuosittain noin 90 apurahaa. Talvisodan jälkeen 1940 säätiölle määrätty omaisuuden luovutusvero ja etenkin voimakas inflaatio heikensivät säätiön taloutta, minkä vuoksi jaettavien apurahojen yhteismäärä jäi melko vaatimattomaksi 1970-luvun lopulle saakka. Säätiön taloudellinen asema on kohentunut tuntuvasti 1980-luvulta lähtien.

Alfred Kordelinin säätiöllä on kaikkiaan 14 erillisrahastoa, joista 8 on eri puolilla Suomea toimivia kaupunkirahastoja. Ne ovat Huittisten rahasto, Hyvinkään rahasto, Jyväskylän rahasto, Lappeenrannan rahasto, Raahen 350-vuotisjuhlarahasto, Rauman rahasto, Savonlinnan rahasto ja Seinäjoen rahasto. Muut erillisrahastot ovat Gust. Kompan rahasto, Tieteellisten seurain valtuuskunnan 100-vuotisrahasto, Urheilun Tuki -rahasto, Toivo Vuorelan ja Mauno Turusen muistorahasto sekä Viron rahasto.

Stipendien ja apurahojen lisäksi säätiö jakaa palkintoja henkilöille, jotka ovat työllään edistäneet tehokkaasti suomalaista kulttuuria tieteen, taiteen, kirjallisuuden tai kansanvalistuksen alalla. Tunnustuspalkinto voidaan antaa joko elämäntyöstä tai poikkeuksellisen mittavasta saavutuksesta tai suorituksesta. Lisäksi säätiö jakaa kannustuspalkintoja.

Tunnustuspalkinnot
 1990: Tuomas Anhava, Eero Hämeenniemi, Eila Rinne, Tapani Valsta
 1991: Tom Krause, Seppo Zetterberg 
 1992: Juhani Harri, Kalevi Wiik
 1993: Heikki Hosia, Martti Kainulainen, Marjatta Rautio
 1994: Juhani Lagerspetz, Rauno Ruuhijärvi
 1995: Jorma Koivulehto, Ilmari Lahdelma, Liisa Majapuro, Viljo S. Määttälä
 1996: Ossi Runne, Pentti Virrankoski 
 1997: Helena Anhava, Outi Heiskanen, Kalevi Kahra, Maija Lavonen
 1998: Tuomas Haapanen, Leevi Kääriäinen 
 1999: Jaakko Itälä, Eeva Kilpi, Kai Laitinen, Rafael Wardi
 2000: Aarne Laurila, Matti Salminen, Seela Sella, Eeva Tapio
 2001: Sakari Kiuru, Kirsi Kunnas
 2002: Raimo Lehti, Helena Pylkkänen 
 2003: Ola Laiho, Asko Parpola
 2004: Inkeri Anttila, Liisa Pohjola
 2005: Martti Ahtisaari, Pirkko Lahti, Tuomo Polvinen
 2006: Reino Hietanen, Holger Thesleff
 2007: Inkeri Simola-Isaksson, Hannu Soikkanen
 2008: Paavo Okko, Mirkka Rekola, Matti Rimpelä
 2009: Maija Lehtonen, Paul Osipow
 2010: Juhani Pallasmaa, Ritva Valkama
 2011: Juhani Lokki, Maj-Lis Rajala
 2012: Pertti Nieminen, Matti Rissanen
 2013: Elina Haavio-Mannila, Mart Saarma
 2014: Raija Sollamo, Miina Äkkijyrkkä
 2015: Laura Ruohonen, Jari Yli-Kauhaluoma, Rantasalmen puhallinorkesteriyhdistys, Nuorisotutkimusseura
 2016: Markus Jäntti, Rauli Virtanen, Antti Tanttu, Kaisa Häkkinen
 2017: Sarah Butcher, Kari Klemelä, Anssi Lassila, Elina Grundström
 2018: Riina Katajavuori, Suomi-koulujen tuki, Taiteilijaryhmä IC-98, Hannu Salmi
 2019: Pasi Heikura, Ismo-Pekka Heikinheimo, Harri Vasander, Maria Ylipää
 2020: Kari Aronpuro, Marja Pirilä, Jyri Manninen, Anneli Sarhimaa
 2021: Roope Uusitalo, Kaari Utrio, Arkkitehtuuritoimisto Livady
 2022: Dalia Stasevska, Minna Halme, Ilari Sääksjärvi
Lähde (1923–2021)

Kannustuspalkinnot
 2001: Jaakko Hämeen-Anttila, Juha Kaakko, Reko Lundán, Oppiva Ylä-Karjala -projekti
 2002: Juuso Välimäki, KOM-teatteri, Setlementtinuorten liitto ry 
 2003: Markku Nieminen, Kimmo Pietiläinen, Suomen Luonto -lehti
 2004: Osuuskunta Forum Box, Harri Siiskonen, Jussi (Juba) Tuomola
 2005: Arkkitehti-lehti, Juha Hurme, Suomen Elämäntarinayhdistys ry
 2006: Johanna Laakso, Marjatta Hanhijoki, Osuuskunta Toivo
 2007: Annamari Sipilä, Ilpo Vattulainen, Zodiak – Uuden tanssin keskus
 2008: Aapo Häkkinen, Hanna Kokko, Kristian Smeds
 2009: Arkkitehtiryhmä Hollmén, Reuter ja Sandman, Ville Ranta, Katri K. Sieberg 
 2010: Kapsäkki Osuuskunta, Mikko Ritala, Panu Tuomi
 2011: Markku Lanne, Kritiikki-julkaisu, Galleria Huuto
 2012: Lauri Nummenmaa, Musiikin erityispalvelukeskus Resonaari, Maarit Tastula
 2013: Eero Aho, Musiikkiyhtye Frigg, Lukukeskus ry
 2014: Jaakko Aspara, Jaakko Yli-Juonikas, Käsi- tai taideteollisuusliitto Taito ry

Elämä kertomuksena
Alfred Kordelinin säätiö pyrkii myös edistämään kansantajuisten, tieteellispohjaisten elämäkertojen aikaansaamista itsenäisyyden ajan suomalaisista vaikuttajista. Elämä kertomuksena -projekti on tuottanut muun muassa seuraavat teokset:
 1992: Kalevi Kalemaa: Sylvi-Kyllikki Kilpi, Sörnäisten tyttö 
 1993: Ritva Sievänen-Allen: Tyttö venheessä Elsa Enäjärvi-Haavion elämä 1901–1951 
 1994: Juha Vahe: Kenraali: Paavo Talvela. Sodan ja rauhan tehtävissä 
 1997: Vesa Saarikoski: Keskustajääkäri Aarne Sihvo 
 1998: Hanna-Liisa Ryti-Erkinheimo: Gerda Rytin elämäkerta I 
 1998: L. J. Niinistö: Paavo Susitaival 1896–1993. Aktivismi elämänasenteena 
 1998: Martti Ahti: Ryssän vihassa. Elmo Kaila 1888–1993 
 1999: Pekka Hako: Jorma Hynninen. Omalla maalla 
 2000: Matti Lukkari: Vastuunkantaja. Aito Keravuoren sotilaselämä 
 2000: Yrjö Hosiaisluoma: Lauri Viljanen 
 2000: Anne Mattsson: Sylvi Kekkosen elämäkerta 
 2000: Pekka Hako: Ahti Sonninen  
 2000: Hannu-Ilari Lampila: Mirjamin laulu (Mirjam Helin) 
 2001: Väinö Kuukka, Raija Majamaa, Hannu Vepsä: Elias Lönnrot  
 2001: Vesa Vares, Kaisa Häkkinen: Sanan Valta. E. N. Setälän poliittinen, yhteiskunnallinen ja tieteellinen toiminta 
 2001: L. J. Niinistö: Bobi Sivén. Karjalan puolesta 
 2001: Tapani Ruokanen: Turja kriivari. Reportaasi 1900-luvun Suomesta 
 2002: Matti Vainio: Nouskaa aatteet!: Robert Kajanus 
 2002: Matti Mäkelä: Leveäharteinen ajattelija (Toivo Pekkanen) 
 2002: Paavo Virkkunen (nuorempi): Lannistumaton. Paavo Virkkusen elämä  
 2002: Sakari Warsell: Georg Malmstén – Suomen iskelmäkuningas 
 2003: Pentti Savolainen: Tom Krause. Täydellinen vapaus 
 2003: Kalevi Kalemaa: Edvin Laine. Sisulla ja tunteella 
 2003: Pertti Lassila: Ihanteiden isänmaa: Julius Krohnin romanttinen fennomania ja kirjallisuus 
 2004: Pekka Hako: Unohtumaton Martti Talvela 
 2004: Päivi Aikasalo: Alli Wiherheimo 
 2004: Keijo K. Kulha: Mies ja vuosisata: pääkonsuli Aarne Koskelon tarina 1900–1998 
 2005: Seppo Heikki Salonen: Puotipuksusta suureksi toveriksi. Onni Toivosen elmänä 
 2004: Päivi Tapola: Ajan Paino. Jalkaväenkenraali K. A. Tapolan elämä 
 2006: Riitta Mäkinen – Anna Liisa Sysiharju: Hedvig Gebhardin osuus ja toiminta. Eteenpäin ja ylöspäin 
 2006: Keijo K. Kulha: Jutikkala. Tinkimätön akateemikko 
 2007: Päivi Tapola: Kenraalien kirjeet

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla
 Alfred Kordelinin säätiö
 
 Kordelinin säätiö sivistyselämämme tukijana, Aamulehti, 07.11.1937, nro 301, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Suomalaiset säätiöt