Pasilan rautatieasema

Pasilan rautatieasema (, , vuoteen 1990 ruotsinkielinen nimi oli Fredriksbergs järnvägsstation, ratakm 3+230) on Helsingin päärautatieaseman ohella merkittävä rautateiden henkilöliikennekeskittymä Helsingin kaupungin alueella ja koko pääkaupunkiseudulla. Matkustajamäärällä mitattuna se on Suomen toiseksi suurin rautatieasema Helsingin päärautatieaseman jälkeen.  Asema sijaitsee Keski-Pasilassa noin kolmen kilometrin päässä Helsingin päärautatieasemalta pohjoiseen. Näiden kahden aseman välisellä matkalla matkustaa vuodessa noin 25,7 miljoonaa matkustajaa ja matkustajien määrällä mitattuna se on Suomen vilkkain rataosa.

Pasilan asemalla erkanevat toisistaan pohjoiseen (Tampereen kautta Ouluun) johtava päärata sekä länteen (Turkuun) johtava rantarata. Päärataa kulkevat Riihimäen suunnan lähiliikenne sekä muut paitsi Turkuun kulkevat kaukoliikennejunat, rantarataa taas sekä Vantaankosken että Kirkkonummen lähiliikenne ja Turkuun menevä kaukoliikenne.

Helsingistä poispäin mentäessä seuraavat asemat ovat Ilmala rantaradalla ja Käpylä pääradalla.

Asemarakennus 
Pasilan nykyinen asemarakennus otettiin käyttöön 17. lokakuuta 2019. Se on rakennettu pilarien varaan raiteiden yläpuolelle, ja se liittyy kiinteästi vieressä sijaitsevaan kauppakeskukseen, Mall of Triplaan. Aseman ja kauppakeskuksen ohi niiden eteläpuolitse kulkee Itä- ja Länsi-Pasilan yhdistävä Pasilansilta.

Historia

Taustaa 
Pasilaan alkoi rakentua ensimmäisiä sivuraiteita 1870-luvun lopulla, kun liikenne keskustassa ja Sörnäisten satamassa kasvoi. Varsinaisesti ratapihan katsotaan saaneen alkunsa vuosina 1889–1890.

Ensimmäinen asemarakennus 

Nykyinen asemarakennus on Pasilan neljäs asemarakennus, mikäli väliaikaisia rakennuksia ei oteta huomioon. Ensimmäinen asemarakennus rakennettiin 1890-luvulla todennäköisesti Bruno Granholmin suunnittelemana ratapiha-alueen länsilaidalle nykyisen  Toralinnan pohjoispuolella. Sen alkuperäisen nimi oli läheisen maatilan mukaan Fredriksberg. Aseman läheisyyteen muodostui 1900-luvun alussa pientaloalue, vanha Puu-Pasila.

Laajentuminen 
Ratapiha-alueen laajentamissuunnitelman pohjana toimi saksalaisen insinööritoimiston C.O.  Gleim  & Eyden luoma ehdotus. Sekä Pasilan että keskustan ratapihojen rakennus- ja laajennustyöt tehtiin vuosina 1900–1928. 1920-luvulla rautateiden matkustajaliikenne siirrettiin alkuperäisen ratapihan itäpuolelle rakennetuille uusille raiteille, ja alkuperäinen ratapiha jäi ainoastaan tavaraliikenteen käyttöön. Tällöin uudeksi henkilöliikenteen asemarakennukseksi rautatien itäpuolelle siirrettiin Vammeljoen puinen asemarakennus Karjalan kannakselta. Samalla kuitenkin katkesi suora kulkuyhteys asemarakennuksen ja Puu-Pasilan välillä. Aseman läheisyydessä nykyisen Itä-Pasilan alueella oli vain teollisuushalleja ja varastoja. Pasilan aseman tärkein merkitys olikin vaihtoasemana, jossa voitiin siirtyä rantarataa pitkin Helsinkiin saapuvista junista päärataa pitkin Helsingistä pohjoiseen kulkeviin juniin tai päinvastoin. 

Aseman suomenkielisen nimen Pasila Rautatiehallitus vahvisti käyttöön vuonna 1925. Nimi johtui Fredriksbergin tilan pitkäaikaisesta vuokraajasta Karl Pasilasta, jonka nimeä oli muutoinkin jo alettu käyttää myös alueen nimenä. Aseman ruotsinkielisenä nimenä pysyi tällöin edelleen Fredriksberg, vaikka Pasilan kaupunginosan ruotsinkielinen nimi oli Böle.

Eliel Saarisen Pro Helsingfors -suunnitelmassa vuodelta 1918 ehdotettiin Helsingin päärautatieaseman siirtämistä Pasilaan.

Uudet asemarakennukset vuosina 1990 ja 2019 

Itä-Pasilan rakentamisen yhteydessä vanha asemarakennus jäi ohi kulkevan Ratapihantien katualueelle, ja useiden vuosien ajan katu oli asemarakennuksen kohdalta kapeampi kuin muualla. Vuonna 1984 rakennus siirrettiin läheiselle Veturitorille Suomen Rauhanliiton toimitiloiksi, Rauhanasemaksi. Uusi, vuonna 1990 rakennettu asemarakennus tehtiin pilarien varaan raiteiden yläpuolelle, ja siinä oli myös liiketiloja ja ravintoloita. Liikekeskuksena se kuitenkin menestyi huonosti.

Aseman ruotsinkielinen nimi vaihtui Fredriksbergistä Böleksi 27. toukokuuta 1990. Uuden aseman valmistumisesta lähtien Pasilassa ovat pysähtyneet lähijunien lisäksi myös kaikki kaukojunat. Lipunmyynti Pasilan asemalla lopetettiin vuoden 2016 alusta. 

Vuonna 1990 valmistunut asemarakennus suljettiin lopullisesti 19. kesäkuuta 2017, minkä jälkeen se purettiin uuden aseman ja kauppakeskus Triplan tieltä. Jo sitä ennen, 3. huhtikuuta 2017 oli asemalaiturien yläpuolelle hieman pohjoisemmaksi valmistunut väliaikainen asemarakennus. Nykyinen asema ja siihen liittyvä kauppakeskus Tripla avattiin 17. lokakuuta 2019.

Pasilan tavararatapiha 

Pasilan rautatieaseman länsipuolella, laituritasoa alempana, nykyisen Keski-Pasilan alueella sijaitsi entisen tavara­ra­tapihan alue, jonka virallinen nimi oli Pasilan alapiha. Se sijaitsi laaksossa, jonka paikalla aikoinaan oli 1870-luvulla kuivatettu Töölönjärvi. Ratapihaa käytettiin tavaraliikenteen lajittelussa sekä Helsingin satamaradan ja Sörnäisten satamaradan solmukohtana. Ratapihalta oli yhteydet pääradalle, rantaradalle ja Ilmalan varikolle. Sörnäisten satamarata alkoi suoraan ratapihasta itään, ja siitä haarautui raide myös Pasilan konepajalle.

Pasilan alapiha poistui käytöstä vuonna 2008, kun Vuosaaren satama valmistui ja rahti­laiva­liikenne Länsisatamasta ja Sörnäisten satamasta siirtyi sinne. Kantakaupungin satamaradat purettiin, ja uutta satamaa varten rakennettiin Vuosaaren satamarata. Pasilan tavararapihan paikalle rakennettiin liike-, toimisto- ja asuinrakennuksia, kuten kauppakeskus Tripla. Alueelle on rakentunut myös uusia katuja, joista Veturitie on keskeisin pääkatu. Purettujen ratojen tilalle avattiin Pasilan autojuna-asema vuonna 2012.

Junien normaalit lähtöraiteet 

Kaikki Helsinkiin saapuvat ja Helsingistä lähtevät matkustajajunat pysähtyvät Pasilassa. Venäjälle kulkevat junat eivät pysähtyneet Pasilassa 1990-luvun alkuvuosina, ja Pietariin kulkeva Allegro ei pysähtynyt Pasilassa vuosina 2016–2020.   

Pasilan rautatieaseman raidenumerointi muuttui 12. elokuuta 2019 siten, että raiteesta 5b tuli raide 6, raiteesta 6 raide 7, raiteesta 7 raide 8, raiteesta 8 raide 9 ja raiteesta 9 raide 10. Lokakuussa 2019 käyttöön otettiin myös uusi raide numerolla 11. Raide 7 on yleensä käytössä vain poikkeustapauksissa.

Helsinkiin 
 Raiteet 1, 5, 6, 9 ja 10

Pohjoiseen
 Raide 6: Yöjunat Lappiin
 Raiteet 3 ja 4: Lähijunat ,  ja  sekä kaukojunat Tampereen ja Kouvolan suuntiin
 Raide 2: Lähijunat  ja

Kirkkonummen suuntaan
 Raide 11: Lähijunat  ja 
 Raide 8: Lähijunat ,  ja  sekä kaukojunat Turkuun

Kehäradalle 
 Raide 2: Lähijuna 
 Raide 11: Lähijuna

Kulkuyhteydet 

 VR:n paikallisjunat
 VR:n kaukojunat
 Raitiovaunulinjat 2, 7 ja 9
 Helsingin bussit:
 23 Rautatientori–Pasila–Pirkkola
 500 Itäkeskus–Pasila–Munkkivuori
 510 Herttoniemi–Pasila–Westendinasema
 59 Sompasaari–Kalasatama–Pasila–Pajamäki
 69 Kamppi–Patola–Malmi-Jakomäki
 506 Myllypuro–Viikki–Kumpula–Pasila–Meilahti–Ruskeasuo
 518 Ilmala-Pasila–Jakomäki–Hakunila–Kuninkaanmäki

Kuvia

Katso myös
 Pääkaupunkiseudun lähiliikenne

Lähteet

Aiheesta muualla 

Helsingin henkilöliikenteen rautatieliikennepaikat
Rautatieasema
Seulonnan keskeiset artikkelit