Matkustajakoti

Matkustajakoti on vanha ja edullinen majoitusmuoto, jota edelsivät kestikievarit ja majatalot. Matkustajakodit tulivat majatalojen tilalle Suomessa 1930-luvun alussa, kun valtio lopetti majataloilta kestitysvaatimukset. Matkustajakodeille asetettiin uusia palomääräyksiä, joiden takia monet majatalot joutuivat lopettamaan. Lopetettujen majatalojen tilalle nousi uusia erityisten tyyppipiirustusten mukaan rakennettuja matkustajakoteja. Tällainen tyypillinen 1930-luvun matkustajakoti on Suomen vanhin edelleen toiminnassa oleva Museomajatalo Rauhala Inn Myllykoskella. Sen rakennutti paperimestari Lilja, joka oli aiemmin perustanut vastaavia yrityksiä vaimonsa nimiin muun muassa Suojärvelle, Poriin ja Voikkaalle .

Matkustajakoti ei kuitenkaan ole pelkästään suomalainen ilmiö. Keski-Euroopassa sitä vastaa parhaiten ehkä ns. pension tai Gasthaus, Italiassa locanda. Englannissa matkustajakodilla on pitkät perinteet aina vanhoista pubien yläkerroissa toimineista majoitustiloista nykyaikaisiin Guest House -tyyppisiin Bed & Breakfast -majoituspaikkoihin.  Myös Suomessa uudet, kaupunkien keskustoissa toimivat, matkustajakodit ovat hakeneet toimintamuotonsa saksalaisista ja englantilaisista paikoista.

Matkustajakodit tarjoavat edullisen majoitusvaihtoehdon hotellien (wc- ja suihkutilat jokaisessa huoneessa) ja hostellien (majoitus 4-8 hengen yhteishuoneissa) välille. Hotelleista ne eroavat lähinnä siinä, että wc- ja suihkutilat ovat erikseen käytävän varrella, ja hostelleista siinä, että majoitus tapahtuu 1-2 hengen huoneissa ja että niissä tarjotaan myös aamiaista.

Rillumarei-ajan majoitusliike
Matkustajakodit ovat perinteisesti olleet perheyrityksiä. Ne eivät useinkaan tuo suuria tuloja vaan ovat enemmänkin elämäntapa hoitajilleen. Monien matkustajakotien pitäjät ovat vanhentuneet yrityksensä mukana. Vielä 1950- ja 1960-luvuilla teatterit, kuten Punainen Mylly, kiersivät kesällä maaseudulla. Tuolloin luonteva majoitusmuoto olivat matkustajakodit. Myös rillumarei-muusikot, kuten Esa Pakarinen, olivat kiertueillaan matkustajakotien asiakkaita.

Vaatimattomuus on matkustajakodin hyve
Matkustajakodeissa asuminen oli hotelleihin verrattuna hienostelematonta. Voimamiesnumeroita esittänyt Viljami Hautaviita oikoi kiertueillaan käyttämiään rautakankia kuumentamalla ne matkustajakodin uunissa ja takomalla varusteisiinsa kuuluneen alasimen päällä.

Maaliskuussa 2013 valittu paavi Franciscus viihtyy matkustajakodeissa, sillä hänen elämäntapansa ovat vaatimattomat. Paavinpalatsin sijaan hän haluaa asua Vatikaanin matkustajakodeissa, ja matkustaessaan hän maksaa itse laskunsa. Hän korostaa mielellään köyhien asiaa. Siitä kielii jo hänen valitsemansa nimi Franciscus, joka viittaa köyhien suojeluspyhimykseen Franciscus Assisilaiseen.

Matkustajakotien seuraajat
Amerikkalaisista elokuvista tutut motellit korvasivat matkustajakodit 1960- ja 1970-luvuilla, jolloin valtateiden varsille rakennettiin majoitusliikkeitä. Matkustajakotien kilpailijoiksi halpana majoitusmuotona nousi 1980-luvulla retkeilymajoja ja hostelleja, ja niiden vuoksi matkustajakodit ovatkin nykyään katoava majoitusmuoto, kun vielä kulkukauppiaatkin ovat kadonneet lähes kokonaan.

Matkustajakodit Kaurismäen elokuvissa
Aki Kaurismäen nostalgiset elokuvat katoavasta matkustajakotien Suomesta ovat nostaneet esiin hieman matkustajakotien eksotiikkaa nykysukupolvenkin tietoisuuteen.

Toimivia matkustajakoteja 
Muutamia toimivia matkustajakoteja on vielä olemassa.

Lähteet

Viitteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla

Matkustajakotien historiaa
 Lauttarannan majatalon historiaa
 Matkustajakoti Rauhalan historiaa
 Nummelan matkustajakodin historiaa
 
 Matkustajakoti Tikkasen historiaa
 Matkustajakoti Vanajan historiaa 
 Westerlundin Matkustajakodin historiaa

Hotellitalous
Matkailualan yritykset