TLS

Transport Layer Security (TLS) on seuraaja vanhentuneelle Secure Sockets Layer (SSL) salausprotokollalle, jolla voidaan suojata Internet-sovellusten tietoliikenne IP-verkkojen yli. Se on nykyisin yksi tavallisimpia tapoja suojata tietoliikennettä. Tavallisin TLS:n käyttötapa on suojata verkkosivujen siirtoa HTTPS-protokollalla.

Historia ja versiot 

SSL oli alun perin Netscape-selaimeen kehitetty salausprotokolla HTTP-yhteyksien eli WWW-sivujen suojaamiseen. Protokollaa ei kuitenkaan rajoitettu vain HTTP-protokollaan, vaan sillä voidaan suojata mitä tahansa TCP-yhteyksiä. Nykyisin sitä käytetään myös esimerkiksi SMTP-, POP-, IMAP-, LDAP ja IRC-yhteyksien salaamiseen.

Netscape luovutti kehityksen IETF-standardointiorganisaatiolle, joka sitten kehitti SSL-protokollasta oman versionsa ja antoi sille nimeksi TLS (Transport Layer Security). TLS 1.0 on SSL 3.0:n seuraaja. SSL 2.0 ja SSL 3.0 on myöhemmin merkitty kielletyiksi (, ) uudempien TLS-versioiden julkaisun jälkeen.

TLS 1.3 hyväksyttiin standardiksi maaliskuussa 2018 ().
TLS 1.3 poisti eräitä vanhentuneita salausmenetelmiä ja algoritmeja, sekä sisälsi parannuksia latenssiin.
Ennen version 1.3 kehitystä talous- ja pankkiala oli huolissaan seurannan menettämisestä ja halusivat protokollaan takaoven, jota ei protokollaan lopulta tullut. Takaovi olisi tehnyt tyhjiksi uuden version edut.

Toiminta
SSL koostuu kahdesta protokollasta: kättelyprotokollasta ja tallenneprotokollasta. Tallenneprotokolla ohjaa tiedon kulkua SSL-istunnon päätepisteiden välillä. Kättelyprotokolla todentaa yhden tai molemmat päätepisteet SSL-istunnossa ja asettaa yksilöllisen symmetrisen avaimen, jota käytetään tiedon salaamiseen ja purkamiseen tuon istunnon aikana. SSL käyttää epäsymmetristä salausta, digitaalista allekirjoitusta ja SSL-kättelyä todentaakseen yhden tai molemmat päätepisteet. Tyypillisesti SSL todentaa palvelimen ja valinnaisesti SSL todentaa asiakkaan.

SSL perustuu varmenteisiin, joilla sivustot todistavat olevansa hyvämaineisia. Varmenteita myöntävät yritykset (, CA), jotka takaavat varmenteen hakijan identiteetin. Selainvalmistajat puolestaan pitävät listaa luotetuista varmenteiden myöntäjistä. Nämä voivat myös delegoida myöntämisoikeuksia edelleen.
Esimerkiksi Mozillan listalla on yli 50 luotettua varmenteen myöntäjää.

Myöhemmin on esitetty epäilyjä, ettei järjestelmä ole enää luotettava. Maaliskuussa 2011 Comodo Groupin luottaman kumppanin palvelimelle murtauduttiin ja iranilaiset krakkerit saivat varmenteita haltuunsa. Yksittäisiä varmenteita voi perua, mutta vuoden 2011 selaimissa krakkeri voi estää toiminnon toiminnan selainten juuri siitä välittämättä.
Toisaalta kokonaisen varmenteen myöntäjän varmennetta ei voi käytännössä perua, koska tällöin rikottaisiin kaikkien sen asiakkaiden sivustot.

Standardeja 

TLS-protokollaa koskevia standardeja:
  The TLS Protocol Version 1.0
  (heikkojen salausmenetelmien käyttö)
  (TLS:n käyttö HTTP:n kanssa, sama portti)
  (TLS:n käyttö HTTP:n kanssa, eri portti)
  (AES-salausmenetelmä)
  Pre-Shared Key Ciphersuites for Transport Layer Security (TLS) (TLS:n käyttö symmetrisen avaimen kanssa)
  The Transport Layer Security (TLS) Protocol Version 1.1
  Transport Layer Security (TLS) Extensions
  The Transport Layer Security (TLS) Protocol Version 1.2
  The Transport Layer Security (TLS) Protocol Version 1.3

Toteutuksia 

 OpenSSL
 LibreSSL
 GnuTLS
 WolfSSL
 stunnel

Muut käyttökohteet 

TLS-kättelyä käytetään myös muissa käyttötarkoituksissa, kuten esimerkiksi EAP-protokollassa.

Laajennukset 
ALPN () on TLS-kättelyyn julkaistu laajennus.

Katso myös 
 HTTPS
 IPsec
 VPN
 DNS over TLS
 ElGamal

Lähteet

Aiheesta muualla 

Salausprotokollat
TCP/IP
Seulonnan keskeiset artikkelit