Mariam al-Asturlabi

Mariam al-Asturlabi ( tai al-'Ijliya bint al-'Ijliyy al-Asturlabiyy ()  oli Aleppossa Pohjois-Syyriassa 900-luvulla vaikuttanut naispuolinen tähtitieteilijä ja astrolabien valmistaja.

Elämä 
Mariam al-Asturlabin isä oli astrolabisti, joka tunnetaan nimellä al-ʻIjliyy al-Asturlabī. Ibn al-Nadimin mukaan he olivat molemmat Muḥammad ibn ʻAbd Allāh Naslusūlusin, maailman vanhimman säilyneen astrolabin tekijän harjoittelijoita (tilmīthah). Al-'Ijliya kehitti ja valmisti astrolabeja, joka oli väline tähtitieteen tutkimiseen ja navigointiin.  Hän työskenteli Aleppon emiiri Saif al-Dawlalle, joka hallitsi vuosina 944–967 AD.

Kunnianosoitukset 
Henry E. Holt löysi Palomarin observatoriossa vuonna 1990 asteroidin 7060 Al-'Ijliya , joka on nimetty Mariam al-Asturlabin nimen mukaan.  Nimi julkaistiin 14. marraskuuta 2016 (). Mariam oli myös fiktiivisen hahmon inspiraationa vuonna 2015 palkitussa kirjassa Binti. Mariam on mainittu yhtenä  islamin kulta-ajan merkittävistä naisista Extraordinary Women from the Golden Age of Muslim Civlization "1001 Inventions" -sivustolla.

Historialliset tiedot 
Astrolabeista kiinnostunut taiteilija Raya Wolfsun arvelee, että kaikki tiedot  Mariam al-Asturlabista ("Mariam Astrolabintekijä") ovat peräisin alla olevasta Fihristin merkinnästä, joka on peräisin 900-luvun lopulta (Fihristi eli Ibn al-Nadim oli bagdadilainen elämäkerturi). Kyseessä on luettelo astrolabien tekijöistä, ja kiinnostava kohta kuuluu seuraavasti:   "[Astronomisten instrumenttien] tekijöiden nimet: -- al-‘Ijli al-Asturlabi, Betuluksen [Nastuluksen?] oppilas; al-‘Ijliya, hänen tyttärensä, Betuluksen [Nastuluksen?] oppilas, joka oli  Sayf Al-Dawlan kanssa [=työskenteli hänen kanssaan]."   Mariam al-Asturlabin syntymä- tai kuolinvuotta ei tiedetä. Hänen ulkonäkönsä on tuntematon, eikä tietoja ole hänen työstään eikä edes nimestä. Hänen etunimekseen kerrotaan  Mariam, mille ei ole muuta perustetta kuin se, että nimen on antanut Syyrian Arkeologinen Seura.   “Al-‘Ijliy(a)” viittaa siihen, että hän kuului Banu Bakr -heimon Banu ‘Ijli -klaaniin. Hän ei esiinny missään muussa  tekstissä, eikä hänen tekemistään esineistä ole tietoja. Fihristin tiedoista kuitenkin ilmenee, että hän oli saanut oppinsa arvostetulta astrolabien tekijältä, ja että hän työskenteli Sayf Al-Dawlalle, joka oli Aleppon emiiri vuosina 945–967.

Nousu legendaksi 
Wolfsunin mukaan tarina Mariam al-Asturlabista on saanut lisää yksityiskohtia ja värittynyt romanttiseksi. Hänestä kerrotaan muun muassa seuraavia asioita, joille ei löydy tukea keskiajan ainoasta alkuperäislähteestä: Musliminaisten Neuvoston mukaan Mariam oli kuuluisa tieteilijä, joka suunnitteli ja rakensi astrolabeja. Hänen työnsä olivat erityisen monimutkaisia ja innovatiivisia.  Hän oli poikkeuksellisen kaunis ja kuoli vain 21-vuotiaana (elinvuodet 945–967). Hän oli paitsi astrolabien tekijä, myös matemaatikko ja tähtitieteilijä. Hän oli aikansa tärkein astrolabien tekijä. Hän oli islamilaisen maailman ainoa naispuolinen astronomi. Hänen tieteellinen älykkyytensä loi perustan modernin maailman liikenteelle ja tiedonvälitykselle. Mariam auttoi myös kehittämään navigaation ja ajanlaskun tekniikoita.  Hänen väitetään myös itse keksineen astrolabin tai ainakin kehittäneen erityisen kauniita astrolabeja. Jälkimmäistä väitettä vastaan puhuu Wolfsunin mukaan se, että astrolabi on jo Mariamin aikaa vanhempi keksintö, eivätkä syyrialaiset astrolabit 900-luvulta vielä olleet koristeltuja, kuten paljon myöhemmät laitteet.  

The Women's Channel kertoo, että Mariamista on tullut roolimalli ympäri maailman miljoonille tytöille, jotka haluavat jättää itsestään jäljen tutkijoina ja keksijöinä.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Tähtitieteilijät
900-luvulla syntyneet
Islamin kulta-aika