Creuse (joki)

Creuse on joki Ranskassa Centre-Val de Loiren ja Nouvelle-Aquitainen alueilla, Creusen, Indren, Indre-et-Loiren ja Viennen departementeissa.

Creuse laskee Vienneen, joka on Loiren sivujoki. Creusen departementti on saanut nimensä Creuse-joen mukaan.

Maantiede

Joen kulku 
Creuse on 263,38 kilometrin pituinen. Se alkaa Creusen departementista 811 metrin korkeudelta merenpinnasta lähellä Chirat-nimistä paikkaa Plateau de Millevachesissa Mas-d'Artigen kunnassa.

Joki laskee Vienneen 45 metrin korkeudella merenpinnasta lähellä Bec des Deux Eaux -nimistä paikkaa Porte-de-Pilesin ja Portsin kuntien rajalla, joka on samalla Viennen ja Indre-et-Loiren departementtien raja.

Jokivarren departementit ja kunnat 
Creuse kulkee Creusen, Indren, Indre-et-Loiren ja Viennen departementeissa seuraavien kuntien kautta: (lueteltu kunkin departementin osalta aakkosjärjestyksessä)

Creusen departementissa 
 Ahun
 Ajain
 Alleyrat
 Anzême
 Aubusson
 Blessac
 Le Bourg-d'Hem
 La Celle-Dunoise
 Champsanglard
 Clairavaux
 Cressat
 Crozant
 Croze
 Felletin
 Fransèches
 Fresselines
 Glénic
 Jouillat
 Maison-Feyne
 Le Mas-d'Artige
 Mazeirat
 Moutier-d'Ahun
 Moutier-Rozeille
 Pionnat
 Saint-Fiel
 Saint-Laurent
 Saint-Maixant
 Saint-Martial-le-Mont
 Saint-Médard-la-Rochette
 Saint-Quentin-la-Chabanne
 Saint-Sulpice-le-Dunois
 Sainte-Feyre
 Villard

Indren departementissa 
 Argenton-sur-Creuse
 Badecon-le-Pin
 Baraize
 Le Blanc
 Ceaulmont
 Chasseneuil
 Chitray
 Ciron
 Cuzion
 Éguzon-Chantôme
 Fontgombault
 Gargilesse-Dampierre
 Lurais
 Le Menoux
 Néons-sur-Creuse
 Oulches
 Le Pêchereau
 Le Pont-Chrétien-Chabenet
 Pouligny-Saint-Pierre
 Preuilly-la-Ville
 Rivarennes
 Ruffec
 Saint-Aigny
 Saint-Gaultier
 Saint-Marcel
 Saint-Plantaire
 Sauzelles
 Thenay
 Tournon-Saint-Martin

Indre-et-Loiren departementissa 
 Abilly
 Barrou
 La Celle-Saint-Avant
 Chambon
 Descartes
 La Guerche
 Nouâtre
 Ports
 Tournon-Saint-Pierre
 Yzeures-sur-Creuse

Viennen departementissa 
 Buxeuil
 Lésigny
 Leugny
 Mairé
 Les Ormes
 Port-de-Piles
 La Roche-Posay
 Saint-Rémy-sur-Creuse

Valuma-alue 
Ranskan kansallisessa vesistöjen tietojärjestelmässä (BD Carthage) jokien valuma-alueet on jaettu neljän tasoisiin pienempii osiin: hydrografisiin seutuihin (), sektoreihin (), alasektoreihin ()  ja hydrografisiin vyöhykkeisiin ().

Creuse kulkee seuraavien 30 hydrografisen vyöhykkeen kautta:
 Creuse lähteestään Gionneen saakka
 Creuse välillä Gionne – Rozeille
 Rozeille välillä Cotesin puro – Creuse
 Creuse välillä Rozeille – Tranloup'n puro
 Creuse välillä Tranloup'n puro – Chezalet'n puro
 Creuse välilä Chezalet'n puro – Mazeaux'n puro
 Creuse välillä Mazeaux'n puro – Pont de Chatren puro
 Creuse välillä Pont de Chatren puro – Petite Creuse
 Petite Creuse välillä Moulin de Gautroun puro – Creuse
 Creuse välillä Petite Creuse – Sédelle
 Sédelle välillä Brezantine – Creuse
 Creuse välillä Sédelle – Gargilessen puro
 Creuse välillä Gargilessen puro – Bouzanne
 Bouzanne välillä Creusanîais – Creuse
 Creuse välillä Bouzanne – Drouille
 Creuse välillä Drouille – Brion
 Creuse välillä Brion – Saint Victorin puro
 Creuse välillä Saint Victorin puro – Suin
 Suin välilä Mer Rougen lampi – Creuse
 Creuse välillä Suin – Gartempe
 Gartempe välillä Ris – Creuse 
 Creuse välillä Gartempe – Luire
 Luire sivujokineen ;
 Creuse välillä Luire – Claise
 Claise välillä Aigronne – Creuse
 Creuse välillä Claise – Esves
 Esves välillä Ligoire – Creuse
 Creuse välillä Esves – Vienne
 Vienne välillä Trois Moulinsin puro – Creuse
 Vienne välillä Creuse – Bousouse.

Viranomaiset 
Ranskassa vesihallinto on kansallisen lainsäädännön ja EU:n direktiivien mukaisesti järjestetty hydrografisten altaiden mukaan, joita manner-Ranskassa on seitsemän. Creuse sijaitsee Loire-Bretagnen alueella, jossa vesihallinnosta vastaa Agence de l'eau Loire-Bretagne

Brennen, Creusen, Anglinin ja Claisen vesivaroja hallinnoi Syndicat mixte d’aménagement de la Brenne, de la Creuse, de l’Anglin et de la Claise (CMABCAC).

Sivujoet 
Creusella on seuraavat 183 sivujokea:

Hydrologia 
Creusen virtaamaa ja sen vaihteluja on mitattu Leugneen vuonna 1964 perustetulla mittausasemalla. Aseman kautta kulkevan joen osuuden valuma-alueen pinta-ala on 7997 neliökilometriä.

Creusen virtaama vaihtelee sangen merkittävästi eri vuodenaikoina. Joen keskimääräinen virtaama on 74 kuutiometriä sekunnissa, mutta talvikuukausina joulukuusta huhtikuuhun sen se on keskimäärin yli 100 m3/s, suurin helmikuussa, kun taas elokuussa virtaama pienee keskimäärin 19,7 kuutiometriin sekunnissa. Nämä ovat kuitenkin vain keskimääräisiä lukemia, sillä Creusessa esiintyy usein myös tulvia, joiden aikana sen virtaama on paljonkin vuodenajan keskiarvoa suurempi.

Pienimmät virtaamat 
Keskimäärin joka viides vuosi Creusen virtaama Leugnyssä laskee 7,8 kuutiometriin sekunnissa.

Tulvat 
Leugnyssä mitattiin 6. maaliskuuta 2006 Creusen tähän mennessä suurin paikkakunnalla mitattu hetkellinen virtaama: 1 240 kuutiometriä sekunnissa. Suurin koko vuorokauden keskivirtaama on kuitenkin mitattu 16. helmikuuta 1990, jolloin se oli 1 110 kuutiometriä sekunnissa. Todennäköisyyslaskelmien mukaan maaliskuun 2006 tulva ei kuitenkaan ollut erityisen poikkeuksellinen, vaan Galtonin jakaumaa käyttäen on arvioitu, että keskimäärin kerran 10 vuodessa joen virtaama ylittää 990, kerran 20 vuodessa 1 100 ja kerran 50 vuodessa 1 300 kuutiometriä sekunnissa.

Vertailun vuoksi voidaan todeta, että Marnen virtaama sen alajuoksulla lähellä Pariisia nousee kerran kymmmenessä vuodessa 510 ja kerran 50 vuodessa 650 kuutiometriin sekunnissa. Vaikka Creusen keskivirtaama on selvästi pienempi, nämä kerran 10 tai 50 vuodessa ylitetyt arvot ovat lähes kaksi kertaa niin suuret kuin Marnella, jonka valuma-alue on selvästi laajempi.

Sademäärä 
Creusen valuma-alueen keskimääräinen sademäärä on 293 millimetriä vuodessa, mikä vastaa 9,3 litraa neliökilometriä kohti sekunnissa. Tämä on hieman vähemmän kuin Ranskassa keskimäärin ja myös vähemmän kuin muualla Viennen valuma-alueella.

Veden tila ja tavoitteet 
Vesistön tilan tarkkailua varten Creuse on jaettu vesimassoihin, joilla on seuraavaan talukkoon merkityt koodit ja nimet. Taulukkoon on merkitty myös tietoja jokiveden tilasta vuonna 2013.

Historia

Nimen alkuperä 
Creusen nimen vanhoja kirjoitusasuja ovat olleet Crosa 700-luvulla, Chrosa vuonna 730, Crosa vuonna 936 ja Croza vuonna 1310. Oksitaaniksi joen nimi on Cruesa.  

Nimen on selitetty johtuvan ranskan kielen syvää tai rotkomaista tarkoittavasta sanasta "creux", joka on muinaisrankassa esiintynyt muodossa cruose.  Ranskan sana creux ja sen oksitaaninkielinen vastine cròs ovat galloromaanista alkuperää. Ernest Nègren mukaan sanan levinneisyysalue, joka Ranskan lisäksi käsittää myös Pohjois-Italiaan, viittaa siihen, että se on peräisin kelttiläisistä kielistä.

Joen nimi esiintyy myös neljän sen varrella olevan kunnan nimissä: Argenton-sur-Creuse, Néons-sur-Creuse, Saint-Rémy-sur-Creuse ja Yzeures-sur-Creuse.

 Taiteilijayhteisö 
Creusen varrelle Crozantin ja Fresselinesin kuntiin muodostui 1800-luvun lopulla pääasiassa maisemamaalareista muodostunut taiteilijayhdyskunta, joka tunnetaan nimellä École de Crozant'' ("Crozantin koulu" tai pikemminkin "koulukunta".)  Oleskellessaan Fresselinesissä vuonna 1889 Claude Monet maalasi yhden teossarjoistaan Creusen kahden haaran  yhtymäkohdan läheisyydessä. Siihen kuuluu 23 maalausta.

Éguzonin vesivoimalat 
Éguzonin vesivoimalaryhmittymä käsittää kuusi voimalaitospatoa, jotka sijaitsevat Creusen varrella Ahunin ja Argenton-sur-Creusen välisellä alueella Creusen ja Indren departementeissa. Näiden voimalaitosten yhteenlaskettu teho on 105 megawattia., mikä vastaa noin 77 000 asukkaan kaupungin keskimääräistä energiankulutusta..

Padot ovat:

 Champsanglardin pato Champsanglardin ja Anzêmen kuntien rajalla, valmistui 1984
 Chezellesin pato Le Bourg-d'Hemin ja Anzêmen kuntien rajalla, valmistui 1984
 Âgen pato Bourg-d'Hemin ja Celle-Dunoisen kuntien rajalla, valmistui 1982
 Roche au Moinen pato Gargilesse-Dampierren ja Baraizen kuntien rajalla, valmistui 1932
 Roche-Bat-l'Aiguen pato Badecon-le-Pinin ja Ceaulmontin kuntien rajalla, valmistui 1977.
 Éguzonin pato Cuzionin ja Éguzon-Chantômen kuntien rajalla, valmistui 1926.

Roche-Bat-l'Aiguen pato on rakennettu yksinomaan sähkön tuotantoa, muut samalla myös vesistön säännöstelyä varten.

Virkistyskäyttö 
Creusen varrella sijaitsevat:
 Lac de Chambon, Éguzonin patoallas, johon liittyvät myös Bonnyn, Chambonin  ja Fougèresin hiekkarannat.
 Muut hiekkarannat:
 Plage de Montcocu
 Plage de Chenet
 Plage de Lurais
 Tournon-Saint-Martinin vesipuisto.

Creusella voi liikkua kanootilla tai kajakilla.

Luonnonympäristö 

Creuse ja sen sivujoet lähteiltä Combesiin saakka, Combesin padon alapuolelta Chersin puron suulle saakka sekä Éguzoniin padolta Vienneen sakka on merkitty Loiren aluetta ja Bretagnea koskevan erityisen ympäristölain artiklan L 214-17 mukaisesti luetteloon 1. Tämä merkitsee, että alueella ei voida myöntää lupia sellaisiin rakennustöihin, jotka johtaisivat ekologisten käytävien katkeamiseen, ja jo muutoinkin rakennuslupia voidaan myöntää vain, jos voidaan varmistaa, että veden laatu pysyy hyvänä.

Joen varrella Indren departementissa, Argenton-sur-Creusen ja Tournon-Saint-Martinin kuntien välisellä alueella tavataan euroopanmajavia. Laji on Ranskassa rauhoitettu vuonna 1968, ja niitä on istutettu alueelle..

Biologinen reservi 

Joki katsotaan Ranskan lain mukaan biologiseksi reserviksi, jos siinä on useita alueita, joissa fytoplanktonit, vesikasvit, pohjaeläimet, uposkasvit, selkärangattomat ja kalat elävät ja lisääntyvät ja jos ne sieltä käsin voivat levittäytyä yhteen tai useampaan saman valuma-alueen jokeen tai puroon. Biologiset reservit ovat välttämättömiä vesistöjen hyvän tilan ylläpitämiseksi tai saavuttamiseksi, ja ne vastaavat:
 virtojen osuuksia, jotka toimivat ikään kuin taimitarhoina, joista käsin lajit levivät takaisin alueille, joissa lajisto on jo köyhtynyt, sekä
 alueita, joissa lajit voivat elää luonnollisessa ympäristössään, jota ne tarvitsevat elämänkiertonsa päävaiheissa kuten lisääntymisessä, levossa, kasvussa ja ravinnon saannissa.

Tämän luokituksen edellyttämien parannustöiden valmistavassa vaiheessa, jota koskeva suunnitelma laaditiin Loiren ja Bretagnen alueille vuosiksi 2016–2021, Creuse julistettiin Éguzonin ja Gartempen väliseltä osuudeltaan biologiseksi reserviksi tunnisteella RESBIO_292.  Siellä esiintyvistä lajeista päätöksessä mainitaan helmisimpukka, hauki, katkerokala, lohi, pilkkusilli ja ankerias.

Lähteet 

Ranskan joet
Indre
Indre-et-Loire
Vienne
Creuse