Valtiontalouden tarkastusvirasto

Valtiontalouden tarkastusvirasto (lyhenne VTV, ) tarkastaa valtion taloudenhoitoa ja valvoo finanssipolitiikkaa sekä vaali- ja puoluerahoitusta. Se toimii eduskunnan yhteydessä ylimpänä ulkoisena tarkastajana. Riippumattomalla tarkastustyöllä varmistetaan, että valtion varoja käytetään eduskunnan päättämiin kohteisiin lakia noudattaen ja järkevästi ja että finanssipolitiikkaa hoidetaan kestävällä tavalla. VTV:n tehtävät on määritelty Suomen perustuslaissa. 

Eduskunta valitsee tarkastusvirastolle pääjohtajan kuuden vuoden toimikaudeksi. Tammikuusta 2022 alkaen tarkastusviraston pääjohtajana on toiminut Sami Yläoutinen.

Vuonna 2020 virastossa työskenteli 146 henkilöä. Viraston päätoimipaikka sijaitsee Helsingissä, ja sillä on toimipaikka myös Oulussa. Helsingissä toimitilat ovat sijainneet vuodesta 2017 Ruoholahdessa osoitteessa Porkkalankatu 1.<ref>Pääjohtajakunta, s. 249.</ref>

Tarkastusviraston toiminta-alue käsittää valtioneuvoston ja ministeriöt, valtion virastot ja laitokset, valtion talousarvion ulkopuoliset rahastot, valtion liikelaitokset ja valtion määräysvallassa olevat yhtiöt, kunnille, yrityksille ja muille yhteisöille myönnettävät valtionosuudet ja -avut sekä Suomen ja Euroopan unionin väliset varainsiirrot. Tarkastusvirasto ei tarkasta eduskunnan taloudenhoitoa, eduskunnan vastattavana olevia rahastoja, Suomen Pankkia eikä Kelaa.

Historia
Jo Ruotsin vallan aikana perustettiin vuonna 1695 Kamarirevisio-niminen virasto valvomaan kruunun finanssihallintoa. Sen nimi muutettiin 1799 Kamarioikeudeksi.

Suomen autonomian ajan alussa valtion veronkannon ylivalvonta ja tilintarkastus kuuluivat Senaatin kamaritoimituskunnalle, jonka yhteyteen perustettiin tätä tarkoitusta varten revisiokonttori. Senaatin ohjesäännöllä perustettiin 16.12.1824 itsenäinen virasto nimeltä Yleinen revisionioikeus, jonka alaisuuteen revisionikonttori siirrettiin. Sen johtajana oli ylikomissaari. Konttorin tehtävä oli tarkastaa valtion tilit ja oikeuden tehtävä käsitellä havaitut väärinkäytökset sekä nostaa mahdolliset syytteet. Revisionioikeus siirtyi aikanaan kamaritoimituskunnan alaisuudesta valtiovaraintoimituskunnalle. 

Viraston nimi lyhennettiin 29.12.1923 annetulla uudella johtosäännöllä muotoon Yleinen revisionilaitos. Revisio-oikeus jatkoi sen alaisuudessa, kunnes korvattiin 1931 revisioneuvostolla.

Laki valtiontalouden tarkastuksesta annettiin 23.12.1947 ja Valtiontalouden tarkastusvirasto aloitti toimintansa seuraavana vuonna. Laissa valtiontalouden tarkastusvirasto sai tehtäväkseen tarkastaa valtion taloudenhoidon laillisuutta ja tarkoituksenmukaisuutta sekä valvoa tulo- ja menoarvion noudattamista, mitkä ovat tänäkin päivänä sen päätehtävät. Valtion yleiskirjanpito ja valtion tilinpäätöksen laatiminen siirrettiin 14.4.1965 annetulla asetuksella Valtiokonttorille. VTV:n tehtäviin lisättiin 1993 Valtion vakuusrahaston ja sen mukana pankkituen sekä 1995 Suomen ja Euroopan unionin välisten varainsiirtojen valvonta. Tarkastusvirasto siirrettiin vuodesta 2001 alkaen valtiovarainministeriön alaisuudesta eduskunnan alaiseksi itsenäiseksi virastoksi, koska vuonna 2000 voimaan astunut perustuslaki edellytti virastolta toiminnallista itsenäisyyttä. Puoluetuen valvonta siirtyi oikeusministeriöltä VTV:lle vuoden 2016 alusta.

Eduskunnan oikeusasiamies antoi joulukuussa 2020 huomautuksen VTV:n pääjohtaja Tytti Yli-Viikarille ja VTV:n oikeudellisista asioista vastaavalle johtajalle Mikko Koiraselle. Huomautus koski sitä, että Yli-Viikari ja Koiranen olivat tehneet keväällä 2016 sopimuksen, jolla viraston ylitarkastajalle maksettiin ilman työvelvoitetta vuoden 2016 jälkipuoliskolta täyttä palkkaa ja vuoden 2017 alusta heinäkuun 2018 loppuun asti puolikasta palkkaa.

PääjohtajatTitteli vuoteen 1897 ylikomissaari, 1897–1947 ylijohtaja, vuodesta 1948 pääjohtajaIsrael Wallin 1825–1839
Karl Johan Helsingius 1839–1842
Johan Gabriel Martin 1842–1852
Jacob Meinander 1852–1861
Anders Johan Chydenius 1861–1865
Carl Edvard Stjernvall vt. 1865–1869
Anders Reinhold Cygnaeus 1869–1889
Vasili Margunov 1889–1897
Knut Alfred Stadius 1897–1900
Axel Ekestubbe 1901–1907
August Stråhlman 1907–1926
Sixten Wahlroos 1926–1933
Juho Airaksinen 1933–1947
Pietari Salmenoja 1948–1960
Veikko Lampola 1960–1973
Olavi Kahlas vt. 1973–1975
Esko Niskanen 1975–1992
Tapio Leskinen 1992–2006
Tuomas Pöysti 2007–2015 
Tytti Yli-Viikari 2016–2021
Sami Yläoutinen 2022–

Lähde

Organisaatio

Tarkastusvirastoa johtaa eduskunnan valitsema pääjohtaja, jonka toimikausi on kuusi vuotta.  Pääjohtaja vahvistaa tarkastussuunnitelman sekä päättää eduskunnalle annettavista kertomuksista ja tarkastusohjeista.

Tarkastusviraston johtoon kuuluvat pääjohtajan lisäksi vaikuttavuusalueiden johtajat, oppimiskeskusten johtajat sekä hallinnosta ja resursseista vastaava johtaja.

Tarkastus- ja valvontatoimintaa johdetaan neljällä vaikuttavuusalueella. Lisäksi tarkastusvirastoa johdetaan oppimiskeskuksissa sekä hallinnon ja resurssien vastuualueella.

Vaikuttavuusjohtajat:

 Tuula Varis (Kestävä hallinnon kehittäminen)
 Anna-Liisa Pasanen (Hyvinvoiva ja turvallinen yhteiskunta)
 Jaakko Eskola (Toimiva tiedonhallinta)
 Matti Okko (Kestävä julkinen talous)

Oppimiskeskusjohtajat:

 Riitta-Liisa Heikkilä (Tulevaisuuden talous)
 Pirkko Lahdelma (Digitalisaatio)
 Leena Juvonen (Menetelmät)
 Heli Nikander (Vaikuttava asiakastyö)

Hallinnosta ja resursseista vastaava johtaja: Tuula Sandholm

LähteetPääjohtajakunta. Valtion virastojen ja laitosten johto muuttuvassa valtionhallinnossa 1955–2005''. SKS, Helsinki 2005.

Viitteet

Aiheesta muualla
 Valtiontalouden tarkastusvirasto

Suomen valtion virastot
Tilintarkastus
Finanssialan valvontaviranomaiset