J. Alfred Tanner

Johan Alfred ”Affu” Tanner (16. maaliskuuta 1884 Artjärvi – 27. toukokuuta 1927 Rautalampi) oli suomalainen kuplettilaulaja ja sanoittaja. Hänen humoristisiin kuplettiesityksiinsä kuuluivat eri ammattikuntia ja poliittisia tapahtumia parodioivat esiintymisasut sekä eleet. Tanner käytti nimestään muotoja J. Alfred Tanner ja J. Alfr. Tanner.

Elämä 
Tanner vietti lapsuutensa Helsingissä, ja Helsinki oli sittemmin monien hänen kuplettiensa tapahtumaympäristö. Alkuperäiseltä ammatiltaan Tanner oli rakennusmestari, mutta hän keskittyi päätoimisesti viihdyttäjän ammattiin vuoden 1909 tienoilla. Syynä ammatinvaihtoon pidetään tapausta, jossa arkkitehti Gustaf Estlanderin suunnittelema ja rakennuttama kerrostalo sortui 27. syyskuuta 1907 Helsingin Kaivopuistossa. Vastaavana mestarina ollut Tanner pelastautui hyppäämällä viidennestä kerroksesta lähimpään puuhun. Rakennusmestariliiton tutkimuksessa Tanneria moitittiin huolimattomuudesta, kokemattomuudesta ja arvostelukyvyn puutteesta ottaessaan vastaan vaativan työn, jossa käytettiin uusia rakennustapoja. Lieventäväksi katsottiin hänen nuoruutensa.

Vuosisadan alussa kuplettilaulajat huolehtivat elokuvanäytösten väliaikaohjelmasta, mutta vähitellen väliaikaohjelmasta alkoi muodostua itse pääesitys. Tanner esiintyi myös suosituissa ravintoloissa. Tanner poimi melodioita aikakauden suosituista iskelmistä ja kansansävelmistä ja teki niihin itse usein humoristiset sanat. Hän kirjoitti tekstit yli sataan kappaleeseen ja levytti vuosina 1911−1926 yhteensä 65 kuplettia. 
Tanner käytti esiintyessään erilaisia rooliasuja ja rooliin sopivaa maskeerausta. Taitavana voimistelijana hän saattoi elävöittää esityksiään esimerkiksi voltteja heittelemällä. Suosittuna esiintyjänä hän kiersi ympäri Suomea ja teki kaksi matkaa Yhdysvaltoihin (1922 ja 1924). Tanner myös levytti Yhdysvalloissa kesällä 1924. Tannerin viimeinen äänityssessio oli heinäkuussa 1926 Berliinissä. Tuolloin jo pitkälle edennyt kurkkutuberkuloosi kuului jo hänen äänessään tukkoisuutena ja käheytenä. Elinaikaa Tannerilla oli tuon levytysmatkan jälkeen jäljellä alle vuosi.  

Tannerin lauluja julkaistiin myös suosittuina nuottivihkoina, joita kustansi August Kanervan omistama Kanervan kustannusliike. Tanner ja Kanerva olivat tutustuneet vuonna 1907, ja Kanerva järjesti Tannerille esiintymistilaisuuksia myös maaseudulle. Tannerin esiintymisiä oli usein seuraamassa August Kanervan sisarenpoika Reino Helismaa, tuolloin vielä pikkupoika, joka sai näkemästään ja kuulemastaan ensimmäiset vaikutteet tulevalle uralleen. 

Tanner kuoli tuberkuloosiin vain 43-vuotiaana vuonna 1927. Hänet on haudattu Helsinkiin Malmin hautausmaalle, kortteliin 28-3-24. Ville Salminen ohjasi Tannerin elämästä musiikkielokuvan Orpopojan valssi (1949), jossa pääosaa näytteli Sakari Halonen.

Myöhemmät sukupolvet ovat sittemmin löytäneet uudelleen monet hänen lauluistaan, joista uusia versioita ovat levyttäneet muun muassa Tapio Rautavaara ja Vesa-Matti Loiri. Tannerin kappaleita ovat muun muassa ”Kulkurin valssi”, ”Kalle Aaltonen”, ”Muistiinpanoja vosikan renkinä ollessani” ja ”Orpopojan valssi”. Vuonna 1947, jolloin Tannerin kuolemasta tuli kuluneeksi 20 vuotta, kirjailija ja kuplettien asiantuntija Reino Hirviseppä teki Tannerista radio-ohjelman ja julkaisi tämän teksteistä kirjan Kuolemattomat kupletit. Sotien jälkeisessä Suomessa vanhoillekin lauluille oli suuri sosiaalinen tilaus, ja kokoelma myytiin hetkessä loppuun. Hirviseppä myös organisoi samana vuonna Tannerin muistokiertueen, jolla hän itse toimi juontajana. Tannerin lauluja esittivät Harry Bergströmin ja George de Godzinskyin säestäminä muiden muassa Tapio Rautavaara, Reino Helismaa, Siiri Angerkoski ja Theodor Weissman. Tanner-kiertue myötävaikutti siihen, että Helismaa ja Rautavaara pääsivät saman vuoden lopulla tekemään ensimmäiset levytyksensä.

Nuoren poiven muusikoista Rauli Somerjoki kertoi Tannerin olleen yksi hänen esikuvistaan. Somerjoki levytti vuonna 1985 Agents-yhtyeen kanssa Tannerin kupletin ”Eikö juu”.

J. Alfred Tanner suunnitteli Helsingin Jyryn merkin ja oli seuran perustajajäsen. Seuratoverukset Tanner ja Hannes Kolehmainen olivat läheisiä ystäviä. Tanner hankki esiintymisillä varoja yhdessä muiden jyryläisten kanssa Kolehmaiselle, kun tämä valmentautui vuoden 1912 olympiakisoihin.

Muistomerkki

Vuonna 1978 artjärveläiset pystyttivät J. Alfred Tannerin muistoksi hänen lapsuudenkotinsa läheisyyteen pienen kivisen muistomerkki muistolaattoineen. Kuusikossa Kulmalan maatilalla olevan muistomerkin oikealla puolella on vieraskirja.

Muistokivessä on teksti:

KUPLETTIMESTARI

J. ALFRED TANNERIN

LAPSUUDEN KOTITANHUA

x 16.3.1884
+ 27.5.1927

MUISTOKIVEN PYSTYTTIVÄT
16.7.1978 ARTJÄRVELÄISET

Levytykset 
Ajankohta ilmaisee äänityssession ajankohdan. Tiedot perustuvat Suomen Äänitearkiston tietokantaan.

15.9.1911 (Helsinki)
 Eikö juu
 Haloska ja ne toiset muijat 
 Hymni keväälle 
 Kerran mä rakastuin
 Kodistansa karannut
 Kulkurin heila ja hevonen
 Liisa ja Lasse
 Meripoika
 Meripoikia
 Miten Aunuksessa kaikki on niin vot-vot-vot 
 Muistiinpanoja vosikan renkinä ollessani
 Talkoovalssi
 Useammalla eri tavalla että rakastaa

26.9.1912 (Helsinki) 
 Ei muun mutta sen tähden
 Kekkerit Mäkelän kanatarhassa
 Kesäleski 
 Kiperä polkka
 Kulkijaksi luotu
 Kävi vaikka kuinka
 Reissu Helsingissä
 Rekryytti
 Silloin kun minä urheilin
 Viuliulei

28.9.1912 (Helsinki) 
 Jouluvalssi
 Muistoja olympialaisista kisoista 1912 1 ja 2
 Nokipojan laulu
 Nokipojan serenaadi armaallensa
 Poliisina ollessani 
 Puhkurin ( auton ) kuskina
 Tytöt ja pojat samasta kylästä

28.1.1913 (Helsinki)
 Aika poika 
 Kummallinen juttu
 Mun eukkoni on maalla
 Posetiivari
 Römperin tanssit
 Surullinen laulu

16.1.1914 (Tukholma) 
 Hauska poika
 Helsingin heppu
 Helsinkiläisen elämä
 Juomaveikkojen laulu
 Kaksi ystävystä
 Meripojan kotiinpaluu
 Nykyinen Helsinki
 Paimenpoika
 Pikkuinen poika
 Ystäväni Tanner ja ma

9.6.1924 (Camden, New Jersey, Yhdysvallat)
 Jannen hanuripolkka
 Kymmenen pientä neekeripoikaa
 Nujulan talkoopolkka
 Oi sä hellä Helsinkimme
 Tuhatjärvien lumien maa
 Viimeinen lautta
Viulu: John Witzmann, piano Wm. E. Stein

13.7.1926 (Berliini) 
 Siirtolaisen meno 
 Siirtolaisen paluu

14.7.1926 (Berliini) 
 Kalle Aaltonen
 Neuvoja sunnuntaiurheilijoille
 Puhelimessa 1 ja 2 
 Se on ylösotettu
 Tattari

15.7.1926 (Berliini) 
 Kantarella ja Jimmy
 Kulkurin valssi 
 Kymmenen pientä neekeripoikaa (uudelleen)
 Mamman lellipoika
 Naissotilas ent. Suomen Pelastusarmeijassa 
 Nujulan kaupungin historia
 Nujulan talkoopolkka (uudelleen)
 Orpopojan valssi 
 Pilanlaskija

16.7.1926 (Berliini) 
 Eduskunnasta tammikuulla 1918 1 ja 2

Lähteet

Aiheesta muualla 
 J. Alfred Tanner Pomus.netin tietokannassa
 
 Ylen Elävä arkisto: Kupletin kuningas J. Alfred Tanner

Suomalaiset iskelmälaulajat
Suomalaiset kuplettilaulajat
Suomalaiset sanoittajat
Suomalaiset rakennusmestarit
Vuonna 1884 syntyneet
Vuonna 1927 kuolleet