Donald Knuth

Donald Ervin Knuth (s. 10. tammikuuta 1938, Milwaukee) on tietojenkäsittelyteoreetikko ja emeritusprofessori Stanfordin yliopistossa. Knuthin teos The Art of Computer Programming on yksi algoritmiikan perusteoksista ja nimetty vuosisadan kahdentoista parhaan monografian joukkoon American Scientist -lehden mukaan. Knuthia pidetään yhtenä algoritmianalyysin pääkehittäjistä. Hän on myös luonut TeX-julkaisujärjestelmän ja sen yhteydessä käytettävän Metafont-kirjasinjärjestelmän, ja muotoillut useita kirjasinlajeja, kuten TeX:n oletuskirjasinlajin Computer Modern. Knuth julkaisi Knuthin nuolinotaation vuonna 1976.

Knuth suoritti alemman korkeakoulututkinnon matematiikasta Case Institute of Technologyssa ja tohtorin arvon California Institute of Technologyssa vuonna 1963. Vuonna 1968 hän sai Stanfordin yliopiston professuurin. Knuth voitti ensimmäisen Grace Murray Hopper -palkinnon 1971. Muita hänen saamiaan tunnustuksia ovat Turing-palkinto, Yhdysvaltain National Medal of Science -palkinto, IEEE John von Neumann -mitali ja Kioto-palkinto. Hän on Ranskan tiedeakatemian ja Royal Societyn jäsen.

Knuth jäi eläkkeelle opetustehtävistä 1992 kirjoittaakseen kirjasarjan The Art of Computer Programming loppuun. Kolme osaa sarjasta on julkaistu ja Knuth julkaisee osia seuraavasta osasta web-sivuillaan. Tunnustuksena saavutuksista Knuth nimettiin 1990 ainutkertaisella arvonimellä Professor of the Art of Computer Programming, joka on sittemmin muutettu ohjelmointitaidon emeritusprofessuuriksi.

Knuth tunnetaan myös nörttihuumoristaan. Hänen kirjoituksensa on julkaistu Mad-lehden kesäkuun 1957 numerossa. Knuth maksaa 2,56 dollarin palkkion kirjoistaan löytyvistä virheistä (koska 256 senttiä on yksi heksadesimaalidollari). Hänen ohjelmiensa TeXin ja Metafontin versionumerot lähestyvät rajattomasti lukuja π ja e. Hän lopetti sähköpostin käytön 1990 saatuaan siitä tarpeekseen.

Knuthin kirjoituksia ja esityksiä

Historian kirjoituksesta 
Knuth on esittänyt puheessaan vuonna 2014 vetoomuksen, että tietojenkäsittelyn historiaa ei "tyhmennetä": tietojenkäsittelytieteen historian kirjoituksesta puuttuu teknistä sisältöä ja historian kirjoittajien pitäisi palata uralle kuten matematiikan historioitsijat ovat aina olleet. Knuthin mukaan hänen arvostamansa Martin Campbell-Kellyn vuoden 2007 artikkeli The History of the History of Software oli hänelle shokki: artikkeli oli pinnallinen ja täysin epätekninen.

Ohjelmistojen patentoinnista 
Knuth vastustaa triviaalien asioiden patentointia.
Knuthin mukaan algoritmit ovat luonnostaan matemaattisia asioita ja pitäisi olla yhtä lailla patentoimattomia kuin piin arvo, mutta epätriviaaleihin asioihin pitäisi olla oikeus lisensoida rajatuksi ajaksi salassapidon sijaan. Esimerkkinä Knuth esittää kysymyksen, onko vaikealla tavalla löydetty lukuarvo jotain luonnossa esiintyvää patentoimatonta vai onko siinä keksinnöllisyyttä.

The Art of Computer Programming -kirjasarja

Julkaistuja 
 Volume 1: Fundamental Algorithms, 1997. 
 Volume 2: Seminumerical Algorithms, 1997. 
 Volume 3: Sorting and Searching, 1998. 
 Volume 4A: Combinatorial Algorithms, Part 1, 2011.

Suunnitteilla 
 Volume 4, loput osat (valmisteilla)
 Volume 5: Syntaxic Algorithms (valmisteilla)
 Volume 6: The Theory of Context-Free Languages
 Volume 7: Compiler Techniques

Lähteet

Aiheesta muualla 

Knuthin kotisivu. 

 
Yhdysvaltalaiset professorit
Turing-palkinnon saajat
Grace Murray Hopper -palkinnon saajat
Ranskan tiedeakatemian jäsenet
Vuonna 1938 syntyneet
Elävät henkilöt
Seulonnan keskeiset artikkelit
Yhdysvaltalaiset kirjainmuotoilijat