joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Jatkoaika.com

Jatkoaika.com on suurin suomalainen jääkiekkoon erikoistunut verkkolehti, jonka yhteydessä toimii myös keskustelupalsta. Sivusto toimii vapaaehtoisvoimin, ja siitä vastaa Jatkoaika ry.

Sivusto perustettiin vuonna 2001. Pääasiassa jääkiekon SM-liigaa, Mestis-liigaa, NHL-liigaa ja maaotteluita seuraava Jatkoaika julkaisee uutisten ohella muun muassa otteluennakoita, otteluraportteja, haastatteluja ja kolumneja. Jatkoajan nykyinen päätoimittaja on Antti Pärnänen (vt.). Marraskuussa 2016 Inter­ne­tin liikennettä tilastoivan Alexan mukaan Jatkoaika.com oli Suomen 200. suosituin verkkosivusto.

Verkkolehden yhteydessä toimivalla Jatkoajan keskustelupalstalla on yli 19 000 rekisteröitynyttä käyttäjää. Jatkoajan keskustelupalstalle käyttäjät valitaan tarkkaan. Uusien käyttäjien pitää muun muassa perustella, miksi heille pitäisi suoda kirjoitusoikeudet.

Suomen urheilugaala nimesi Jatkoaika.comin verkkolehden urheilujournalismi-palkinnon ehdokkaaksi vuonna 2010.

Suomen jääkiekkoliitto on palkinnut Jatkoajan vuoden Mestis-mediana kahdesti, vuosina 2010 ja 2018.

Verkkolehden päätoimittajat 
 Matti Liljaniemi 2001–2002
 Janne Heikkilä 2002–2003
 Jarmo Korhonen 2004
 Juha Hiitelä 2004–2007
 Mikael Hoikkala 2007–2009
 Kimmo Viitarinne 2009–2010
 Emil Elo 2010–2012
 Antti Wennström 2012–2017
 Antti Pärnänen 2017–2020 
Jani Mesikämmen 2020–2022
Antti Pärnänen 2022- (vt.)

Lähteet

Aiheesta muualla
 Jatkoaika.com

Suomalaiset keskustelupalstat
Suomalaiset urheilusivustot
Suomen jääkiekko
12 (luku)

12 (kaksitoista) on luonnollinen luku, joka tulee yhdentoista jälkeen ja sitä seuraa kolmetoista.

Matematiikassa
 12 on kuudes yhdistetty luku.
 12 on kolmas viisikulmioluku.
 12 on Harshad-luku.
  on kertoma-alkuluku.
 12:lla on enemmän tekijöitä kuin millään pienemmällä luonnollisella luvulla.
 12 on kolmannen alkulukuparin keskiarvo: .
 12 voidaan muodostaa kahden peräkkäisen luonnollisen luvun tulona: .
 12 voidaan muodostaa kahden peräkkäisen alkuluvun summana: .
 12 voidaan muodostaa luvun 3 kahden potenssin summana: .
 12 voidaan muodostaa kuutioluvun ja neliöluvun summana: .
 Säännöllinen dodekaedri eli 12-tahokas (kuvassa) on yksi Platonin kappaleista.
 Duodesimaalijärjestelmän kantaluku on 12.

Luonnontieteissä
 Magnesiumin järjestysluku alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä on 12.
 Hiili-12 on hiilen vakaa isotooppi.
 Neon-22, natrium-23 ja magnesium-24 ovat vakaita isotooppeja, joiden ytimissä on 12 neutronia.
 Boforiasteikolla luku 12 tarkoittaa hirmumyrskyä, eli tuulen nopeus on enemmän kuin 32,7 m/s.
 Messierin luettelossa Messier 12 on avoin joukko Käärmeenkantajassa.

Ajanlaskussa
 Vuodessa on 12 kuukautta.
 Päivässä ja yössä on molemmissa 12 tuntia.
 Länsimaisessa horoskoopissa on 12 merkkiä ja kiinalaisessa 12 eläinhahmoa.
 Suomen presidentin virka-aika on maksimissaan 12 vuotta.
 Cooperin testissä juostaan 12 minuuttia.

Uskonnossa
 Jeesus valitsi 12 apostolia.
 Raamatun Vanhassa testamentissa on 12 pienten profeettojen kirjaa.
 Juutalaisten traditiossa ja Raamatun Vanhassa testamentissa puhutaan 12 Israelin heimosta.

Muualla
 Tusina on kappalemitta, joka tarkoittaa 12:a.
 Krossi on kappalemitta, joka tarkoittaa 12:n neliötä eli 144:ä.
 Roomalaisessa oikeuden Kahdentoista taulun lait oli ensimmäinen kodifioitu lakikokoelma.
 Valtatie 12 kulkee Rauman ja Kouvolan välillä.

Lähteet

Luonnolliset luvut
Kognitiivinen psykoterapia

Kognitiivinen psykoterapia tutkii hyvinvointia rajoittavia, epätarkoituksenmukaisia ajatustapoja ja niiden yhteyksiä ongelmallisiin kokemuksiin, tunteisiin ja toimintatapoihin. Kognitiivisessa psykoterapiassa tunnistetaan vallitsevia ajattelutottumuksia, kehitetään ongelmanratkaisutaitoja ja etsitään terveempiä ajatuksia itsetuntoa ja elämänhalua syövien ajatusten tilalle. Usein psykoterapiatyöskentely on hyvin käytännönläheistä - uusia suhtautumis- ja toimintatapoja kokeillaan jokapäiväisessä arkielämässä terapiaistuntojen välillä.

Kognitiivisen terapian isänä pidetään yhdysvaltalaista psykiatrin professori Aaron T. Beckiä (1921–2021). Hän havaitsi tutkiessaan 1960-luvulla masentuneita avohoitopotilaita, että nämä suhtautuivat itseensä, muihin ja tulevaisuuteen negatiivisesti vääristyneinä, vinoutuneesti tulkiten.

Kognitiivinen psykoterapia on yleensä yksilöterapiaa, mutta se voi olla myös ryhmä-, pari- tai perheterapiaa. Se soveltuu kaikille ikäryhmille, myös lapsille. Monia kognitiivisen psykoterapian työtapoja sovelletaan neuvonnassa ja ohjannassa, työnohjauksessa, konsultaatiossa ja koulutuksessa. Kognitiivinen psykoterapia voi olla kestoltaan lyhyttä (10–20 kertaa) tai pitkää (vuosi tai enemmän).  Tavallisesti kognitiivinen psykoterapia on tiheydeltään 1–2 kertaa viikossa tapahtuvaa.

Kognitiivisella psykoterapialla on vahva teoreettinen ja tieteellinen pohja. Psykoterapiamuodoista se on tieteellisesti tutkituin. Sen on todettu tehokkaaksi esimerkiksi masennuksen, mielialahäiriöiden (mm. kaksisuuntainen mielialahäiriö), ahdistuneisuushäiriön (muun muassa paniikkihäiriö, fobiat, pakko-oireinen häiriö ja traumaperäinen stressihäiriö), paniikkihäiriön, sosiaalisten pelkojen ja syömishäiriöiden hoidossa. Myös muita psykosomaattisia ongelmia, päihderiippuvuutta, persoonallisuushäiriöitä ja skitsofreniaa on hoidettu lähestymistä käyttäen.  Se estää myös oireiden uusiutumista, koska psykoterapiassa opitaan oireiden tunnistamista ja itsehoitokeinoja.

Kognitiivisen psykoterapian piiriin luetaan muun muassa kognitiivis-analyyttinen terapia, skeematerapia, tietoisuustaidot (engl. mindfulness), eräät traumapsykoterapian menetelmät, dialektinen käyttäytymisterapia ja muitakin hoitomuotoja. Psykoedukatiivisessa terapiassa on paljon elementtejä kognitiivisesta psykoterapiasta.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kognitiivisen psykoterapian yhdistys (ry) (kognitiivinenpsykoterapia.fi)
 Antero Toskalan (2009) artikkeli aiheesta (Arkistoitu archive.is:iin 8.1.2015.)
 Kognitiivinen psykoterapia hoitaa ihmismieltä (14 min, Tiedevartti, to 7.6.2012) (yle.fi)

Kognitiivinen psykologia
Psykoterapia
Seulonnan keskeiset artikkelit
Luettelo naispornonäyttelijöistä

Tämä on luettelo naispornonäyttelijöistä, joilla on oma sivu suomenkielisessä Wikipediassa. 


A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

L

M

N

P

R

S

T

U

V

Z

Lähteet 

 adultfilmdatabase.com
 iafd.com
 imdb.com

Viitteet 

Pornonäyttelijät
Naispornonäyttelijät
Luettelot naisista
End of You

End of You on vuonna 2003 perustettu suomalainen rockyhtye, jonka perusti laulaja/säveltäjä Jami Pietilä.

Historia
End of You:n perusti 2003 laulaja/säveltäjä Jami Pietilä. Ensimmäisen video ja “Walking With No One” demo (7 kappaletta) herätti kiinnostusta mm. goottilaisen metallimusiikin kuuntelijoiden piirissä. Demon julkaisun jälkeen yhtye solmi levytyssopimuksen Spinefarm Recordsin kanssa (Universal).

Marraskuussa 2005 ensimmäinen single “Walking With No One” julkaistiin suomessa ja se saavutti singlelistalla sijoituksen 17 . 1.4.2006, single julkaistiin Euroopassa ja 29.3.2006 albumi, "Unreal" julkaistiin maailmanlaajuisesti. Albumin julkaisun jälkeen End of You:ta haastateltiin musiikki julkaisuihin, radio/tv -ohjelmiin ja yhtye soitti eri festivaaleilla.

End of You:n toinen albumi “Mimesis” julkaistiin huhtikuussa 2008. Single “You deserve more” sai hyvän vastaanoton rock radiokanavilla. Tuottajana “Unreal” ja “Mimesis” levyillä toimi Hiili Hiilesmaa (HIM, Apocalyptica).

2009 End of You julkaisi kolmannen levyn "Remains of the Day" Playground Music:in kanssa. Single "Star Parade" sai radiosoittoa ja soi edelleen monien Suomalaisten rokkibaarien soittolistoilla.

Keikkailtuaan aktiivisesti 8 vuotta, End of You vetäytyi toistaiseksi määrittelemättömälle tauolle Tavastian konsertin jälkeen Maaliskuussa 2011.

Tauon jälkeen, yhtyeen laulaja Jami Pietilä lähti lähes vuoden kestävälle maailman ympäri matkalle. Palattuaan End of You kirjoitti paljon uutta materiaalia, mutta päätti olla julkaisematta niitä toistaiseksi. Hetken aikaa bändi keskittyi muihin projekteihin, mutta 2017 bändi päätti ruveta julkaisemaan uutta musiikkia. Single “Stay” julkaistiin joulukuussa 2017. “Soul Eater” Toukokuussa 2018 ja “Bird on the Wire” Heinäkuussa 2018.

2018 End of You  esiintyi John Smith Rock Festivaaleilla heinäkuussa.

Kokoonpano

Nykyiset jäsenet
 Jami Pietilä – laulu (2003–)
 Joni "Johnny" Borodavkin – kosketinsoittimet (2003–)
 Jani Karppanen – kitara (2003–)

Entiset jäsenet
 Marko Borodavkin – basso (2009–2018)
 Heikki Sjöblom – rummut (2011–2011)
 Otto Mäkelä – rummut (2009–2010)
 Timo "Lede" Lehtinen – basso (2003–2009)
 Mika Keijonen – rummut (2004–2008)
 Rami Kokko – rummut (2004)

Vierailijat
 Anniina Karjalainen – laulu albumilla Unreal, laulu singlellä Soul Eater

Julkaisut

Albumit

Kokoelmat
 Spinefarm Metal DVD Vol. III 2007
 Orkus Magazine 19 (CD, Smplr, Enh) 2006
 Metal Hammer: Grilled à la Spinefarm 2005

Singlet
 
 
 
 
 Drift Away  (2012)
 Stay (2017)
 Soul Eater (2018)
Bird on the Wire (2018)

Musiikkivideot
Bird on the Wire (2018)
September Sun (2010)
Star Parade (2010)
You Deserve More (2008)
Walking with No One (2006)

Demot
 Walking with No One 2004

Lähteet

Aiheesta muualla
 End of You:n virallinen sivusto (englanniksi)
 End of You Encyclopaedia Metallum
 End of You Last.fm-sivustolla

 Suomalaiset alternative rock -yhtyeet
Varhaishistoria

Varhaishistoria tarkoittaa esihistoriaa seuraavaa ajanjaksoa, jonka aikana ensimmäiset tekstilähteet ilmaantuvat. Kirjoitettujen lähteiden määrä on kuitenkin varhaishistoriallisella kaudella vähäinen ja tiedot usein epäluotettavia, joten varhaishistorian tutkimuksessa korostuu arkeologian merkitys.

Suomessa varhaishistoriaksi kutsutaan toisinaan 1100- ja 1200-lukuja eli ristiretkiaikaa ja varhaisinta keskiaikaa.

Arkeologia
Historian ajanjaksot
Käyttäjäkokemus

Käyttäjäkokemus (lyh. UX) on ihmisen ja tietokoneen välisessä vuorovaikutuksessa (HCI) keskeinen käsite, joka tarkoittaa jonkin tuotteen tai palvelun käyttämiseen tai kuluttamiseen liittyvää kokonaisvaltaista elämystä, joka kattaa tuotteen käyttöliittymän (lyh. UI) ja käytettävyyden ohella kirjon muita elämyksiä ja tunteita, joita saattaa esiintyä pitkänkin ajan kuluessa. Käyttäjäkokemusta ja käyttöliittymää ei tulisi sekoittaa keskenään, vaikka niitä käytetäänkin yleisesti väärin toistensa synonyymeinä.

Määritelmä
Kansainvälinen, vuorovaikutteisten järjestelmien käyttäjäkeskeisen suunnittelun standardi ISO 9241-210 määrittelee käyttäjäkokemuksen koostuvan käyttäjän tunteista, uskomuksista, mieltymyksistä, fyysisistä, psyykkisistä ja fyysisista vasteista, käyttäytymisestä, ja aikaansaannoksista, jotka syntyvät ennen käyttöä, käytön aikana ja käytön jälkeen.

Käyttäjäkokemuksesta voidaan erottaa käytännöllisiä ja nautinnollisia tekijöitä . Käytännöllisiä tekijöitä ovat esimerkiksi käytettävyys, tehokkuus, hyödyllisyys ja virheettömyys ja nautinnollisia esimerkiksi käyttöliittymän hieno ulkonäkö, tuotteen houkuttelevuus ja hauskuus.

Esimerkki
Usein mainittu esimerkki termin soveltamisesta on huvipuiston suunnittelu, jossa suunnittelijan tavoitteena on ehyt, rikas ja temaattisesti yhtenäinen käyttäjäkokemus, joka ulottuu itse huvipuistoalueen ja sen laitteiden suunnittelusta esimerkiksi huvipuiston mainoksiin, siellä työskentelevien henkilöiden roolitukseen ja toimintaan sekä aina huvipuistokäynnin jälkeiseen kotimatkaan asti. Termiä on alettu soveltaa myös erilaisten tietoteknisten tuotteiden ja palvelujen suunnitteluun.

Lähteet 

Muotoilu
Käytettävyys
Ihmisen ja tietokoneen vuorovaikutus
Softamodaus

Softamodaus on  tietokoneharrastukseen liittyvä käsite, joka tarkoittaa sitä, että jonkin laitteen "virheitä" käytetään hyväksi ja muokataan esimerkiksi biossia. Yleensä softamodauksella tarkoitetaan jonkin konsolin modaamista esimerkiksi tallennustiedostosta ilman juotoksia ja konsolin avaamista. Konsoleista helpoin softamodata on Xbox (ei Xbox 360), josta on tietoa todella paljon.

Aiheesta muualla
Tec Dubelin Xbox

Tietotekniikka
Oksikodoni

Oksikodoni eli oksikoni on opioideihin kuuluva vahva kipulääke, joka on syntetisoitu tebaiinista. Oksikodonin nimi on johdettu kodeiinista, joka on rakenteeltaan melko samanlainen.

Oksikodoni on yksi voimakkaimmista kipulääkkeistä, joita voi ottaa suun kautta eli oraalisesti. Lääkettä määrätään usein leikkauksen jälkeisen kivun hallintaan. Se on myös laajalti käytetty hoitokeino syöpäkipujen ja jopa vakavien kroonisten kipujen hoidossa. Kun oksikodonia käytetään suositellun annoksen mukaan suhteellisen lyhyen aikaa, se on tehokas kipulääke hallittavin sivuvaikutuksin. Sen teho on 1,5-kertainen morfiiniin verrattuna.

Pahoinvointi, ummetus, ihottuma, kutina, huimaus ja tunnehäiriöt ovat useimmin raportoituja sivuvaikutuksia. Lääkkeen väärinkäyttö tai pitkäaikainen lääketieteellinen käyttö voi aiheuttaa väliaikaista impotenssia ja merkittävää eturauhasen suurenemista.

Oksikodoni muuttuu aineenvaihdunnassa sytokromi P450 -entsyymien CYP 3A4:n katalysoimana noroksikodoniksi (päämetaboliareitti) ja CYP 2D6:n katalysoimana oksimorfoniksi.
Oksikodonin, kuten muidenkin opioidien, yliannostuksen oireet voi kumota naloksonilla ja nalmefeenilla. 

Suomessa oksikodonia myydään valmistenimillä Oxanest, Oxycodone, Oxycontin, Oxycorion, Oxynorm, Oxyratio ja Oxyswiss sekä naloksonin kanssa yhdistelmälääkkeenä nimillä Oxycodone-Naloxone, Tanonalla ja Targiniq. Lisäksi myynnissä on muun muassa Orionin ja Ratiopharmin rinnakkaisvalmisteet.

Yhdysvaltalainen Purdue Pharma on tehnyt suuren omaisuutensa Oxycontinilla, joka vapauttaa oksikodonia hitaasti elimistöön.

Kemiaa
Oksikodonin nimi on johdettu kodeiinista. Niiden kemialliset rakenteet ovat miltei samanlaiset eroten vain seuraavasti:
 Oksikodonilla on hydroksyyli-ryhmä kohdassa hiili-14 (kodeiinilla kohdassa on vety), siksi oksikodoni;
 Oksikodonilla on 7,8-välillä yksinkertainen sidos, kodeiinilla siinä on kaksoissidos,
 Oksikodonilla on karbonyyliryhmä (kuten ketoneilla) paikassa, missä kodeiinilla on hydroksyyliryhmä; siksi "-oni" pääte.

Hydrokodonista oksikodoni eroaa vain hiili-14:ssä olevan hydroksyyliryhmän verran.

Lähteet 
 *

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Kim Lemberg: The Pharmacology of Oxycodone : Studies In Vitro, In Vivo and In Humans, väitöskirja, Helsingin yliopisto, 2008
 Terveysportti, metatesaurus: Oksikodoni
 Oksikodoni – jotain uutta, jotain vanhaa
 KEGG: Oxycodone 
 http://www.drugs.com/oxycontin.html 
 http://opioids.com/oxycodone/prescribe.html 

Opioidit
Kipulääkkeet
PKV-lääkkeet
Seulonnan keskeiset artikkelit
Kristillinen anarkismi

Kristillinen anarkismi on ajatussuuntaus, jonka mukaan kristityt ovat lopulta tilivelvollisia vain yhdelle auktoriteetille - Jumalalle, joka ruumiillistui Jeesuksen opetuksissa. Kristillisten anarkistien mukaan valtiolla - ja joidenkin mukaan kirkolla - ei ole eikä pitäisikään olla mitään valtaa ihmisten yli.

Eniten kristillisen anarkismin perustana on käytetty Jeesuksen vuorisaarnaa. Suurin osa kristillisistä anarkisteista on rauhankannattajia eikä käytä väkivaltaa, edes sotimiseen.

Leo Tolstoin nimi liitetään joskus kristilliseen anarkismiin, mm. teoksen Jumalan valtakunta on teidän (Царство Божіе внутри васъ) perusteella.

Lähteet

Aiheesta muualla

 christocrate.ch   
 christiananarchy.com 

Anarkismi
Uskonto ja politiikka
Hokot

Hokot eli aiemmalta nimeltään hokkokanat (Cracidae) on kanalintujen heimo. Sen jäseniä elää Keski- ja Etelä-Amerikassa. Yhden lajin levinneisyysalue ulottuu myös Yhdysvaltojen puolelle, ja kaksi lajia elää Trinidadissa ja Tobagossa.

Hokot ovat suuria, kalkkunaa muistuttavia lintuja. Ne syövät ennen kaikkea hedelmiä. Muuhun kasvisruokaan kuuluvat siemenet, lehdet ja kukat. Eläinravinnosta niille maistuvat selkärangattomat kuten hyönteiset ja madot. Myös pieniä selkärankaisia, kuten sammakoita, sekä lintujen munia. Pesä tehdään puuhun, vain naaras hautoo.

Esimerkiksi suosittu riistalintu aarnihokko kuuluu hokkoihin.

Hokkojen heimoon kuuluvat suvut 
Cracinae alaheimo
Kiharahokot (Crax)
Hokot (Mitu)
Nothocrax, jonka ainut laji on yöhokko (Nothocrax urumutum)
Kypärähokot (Pauxi)
Penelopinae alaheimo
Aburria, jonka ainut laji on helttasaku (Aburria aburri)
Metsäsakut (Chamaepetes)
Oreophasis, jonka ainut laji on sarvisaku (Oreophasis derbianus)
Kaklattajat (Ortalis)
Sakut (Penelope)
Penelopina, jonka ainut laji on ylänkösaku (Penelopina nigra)
Kirjosakut (Pipile), BirdLife Suomen mukaan on oma sukunsa, mutta ITIS sijoittaa sen sukuun Aburria

Lähteet

Aiheesta muualla 
ITIS: Cracidae
Naruskajoki

Naruskajoki sijaitsee Suomessa Sallan pohjoisosassa. Joki saa alkunsa Naruskajärvestä ja laskee 47 km myöhemmin Tenniöjokeen, joka on Kemijoen sivujoki. Putouskorkeutta Naruskajoella on noin 80 metriä. Naruskajoen valuma-alue on 740 neliökilometriä. Keskivirtaama jokisuussa on 10 kuutiometriä sekunnissa.
Naruskajärveen laskeva latvajoki on Ylä-Naruskajoki. Naruskajoen suurimpia sivujokia ovat Sorsajoki, Suoltijoet ja Sätsijoki. Naruskajoen koskia ovat mm. Siekaköngäs, Iso-Kuutsiköngäs, Porttikoski, Pystökoski ja Rovakaltionkoski.

Lähteet

Sallan nähtävyydet
Sallan joet
Ylä-Kemijoen valuma-alue
Decipher

Decipher on sinfonisen metalliyhtyeen After Foreverin toinen täyspitkä albumi, joka ilmestyi 2001.


Kappaleet
"Ex Cathedra" (ouverture) (mus. Gommans / san. M. Jansen) – 2:02
"Monolith of Doubt" (M. Jansen-Gommans-F. Jansen-After Forever / F. Jansen) – 3:32 
"My Pledge of Allegiance #1" (The Sealed Fate) (Gommans-M. Jansen-F. Jansen-AF / M. Jansen) – 6:24 
"Emphasis" (Gommans-M. Jansen-F. Jansen-AF / M. Jansen) – 4:20 
"Intrinsic" (M. Jansen-Gommans-F. Jansen-AF / F. Jansen) – 6:44 
"Zenith" (M. Jansen-Gommans-Borgman-F. Jansen-AF / F. Jansen) – 4:21 
"Estranged" (A Timeless Spell) (M. Jansen-Gommans - F. Jansen-AF / M. Jansen) – 6:56
"Imperfect Tenses" (M. Jansen-F. Jansen / F. Jansen) – 4:07 
"My Pledge of Allegiance #2" (The Tempted Fate) (Gommans-M. Jansen-F. Jansen-AF / M. Jansen) – 5:07 
"The Key" (Gommans-M. Jansen-F. Jansen-AF / F. Jansen) – 4:48  
"Forlorn Hope" (M. Jansen-Gommans-F. Jansen-AF / M. Jansen) – 6:25

Lisäkappaleet
Levyn rajoitetussa painoksessa on mukana kaksi vaihtoehtoista äänitystä:
"My Pledge of Allegiance #1" – 6:28
"Forlorn Hope" – 6:22

Yhtye
Floor Jansen - laulu
Mark Jansen - kitarat, kiljaisut
Sander Gommans - kitarat, örinät
Lando van Gils - koskettimet
Luuk van Gerven - basso
Andre Borgman - rummut

Muut muusikot

Ebred Reijnen - sooloviulu
Noemi Bodden - viulu
Janine Baller - alttoviulu
Carla Schrijner - sello
Roxane Steffen - kontrabasso
Irma Kort - oboe
Jack Pisters - sitar

Rein Kolpa - tenori
After Forever -kuoro kappaleilla Ex Cathedra, Estranged ja Forlorn Hope:
Hans Cassa - basso
Caspar De Jonge - tenori
Marga Okhuizen - altto
Ellen Bakker - sopraano

Tuotanto
Stephen van Haestregt - pääasiallinen tuotanto ja nauhoitus
Oscar Holleman - lisätuotanto ja -miksaus (Studio RS29, Waalwijk)
Hans van Vuuren - vastaava tuottaja
Peter van't Riet - masterointi (Sound Factory, Soest)
Stefan Schipper - valokuvaus
Mirjam Boomert - meikkaus
Carsten Drescher - suunnittelu ja asemointi

Vuoden 2001 albumit
After Foreverin albumit
Elsa Enäjärvi-Haavio

Elsa Enäjärvi-Haavio (o.s. Enäjärvi, vuoteen 1922 Eklund; 14. lokakuuta 1901 Vihti – 24. tammikuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen tieteilijä ja yhteiskunnallinen vaikuttaja. 

Enäjärvi-Haavio oli ensimmäinen suomalaisen ja vertailevan kansanrunoudentutkimuksen alalta tohtoriksi väitellyt nainen (1932) ja alan ensimmäinen naisdosentti (1947). Hän oli monipuolinen ja aktiivinen vaikuttaja, joka osallistui eri kansalaisjärjestöjen toimintaan, politiikkaan, toimi tietokirjailijana ja lehtinaisena sekä oli naistutkimuksen uranuurtaja Suomessa.

Enäjärvi-Haavio oli vuodesta 1929 naimisissa professori, kirjailija Martti Haavion kanssa. Elina Haavio-Mannila ja Katarina Eskola ovat heidän tyttäriään. Enäjärvi-Haavion veli oli oikeuskansleri Jaakko Enäjärvi.

Julkaisuja

Lähteet 
 Enäjärvi-Haavio Helsingin yliopiston Sukupuolentutkimuksen Klassikkogalleriassa

Aiheesta muualla
 
 Elsa Enäjärvi-Haavio. ”375 humanistia” -sivusto 14.2.2015. Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta.
 

Suomalaiset folkloristit
Vuonna 1901 syntyneet
Vuonna 1951 kuolleet
Myötäjäiset

Myötäjäiset ovat morsiamen perheen sulhasen perheelle antama lahja (useimmiten rahaa), jonka he antavat eräänlaisena häälahjana perheelle. 

Esiteollisessa Suomessa tyypillisimmin myötäjäisinä on annettu lehmä. Myötäjäisten katsottiin olevan ennakkoperintöä, jolloin naispuolisten perijöiden perintö-oikeus on tullut katetuksi myötäjäisillä.

Vielä 1950-luvun Suomessa tyypillisiä myötäjäisiä olivat liinavaatteet eli kapiot. Morsiamen piti ommella itselleen kapioita, jotka laitettiin erityiseen kapioarkkuun. Aiemmin, kun kankaatkin kudottiin kotona käsin, kapioiden valmistus aloitettiin jo tyttöjen lapsuudessa. Myöhemmin morsian valmisti kapionsa yleensä kihlausaikanaan, usein äitinsä avustuksella. Kapioiden laatu kertoi morsiamen käsityötaidosta. Kapioihin kuuluivat vuodeliinat (lakanat ja tyynynliinat), lautasliinat laukkuineen, tarvittavat pyyhkeet sekä kylpemiseen että keittiökäyttöön ja muut keittiötekstiilit, kuten pannulaput ja leipomaliinat. Arvostetuin materiaali oli pellava, jota kasvatettiin yleisesti Suomenkin maaseudulla ainakin toiseen maailmansotaan asti. Kaikki tekstiilit pyrittiin nimikoimaan morsiamen tulevilla nimikirjaimilla.

Myötäjäiset ovat yhä merkittävässä roolissa monissa maissa, esimerkiksi Intiassa. Liian pienet myötäjäiset voivat johtaa avioliiton purkamiseen. Myötäjäisten suuruudesta miniä voi kuulla pitkäänkin. Nykyaikana myötäjäisinä on rahan lisäksi kodinkoneet, autot ja muu arvotavara.

Myötäjäiset Suomen lain mukaan 
Myötäjäisistä säädettiin vuoden 1734 lain naimakaaren 16. luvussa, ja laki koski sellaisia avioliittoja, jotka oli solmittu ennen 1. tammikuuta 1930, jolloin vuoden 1929 avioliittolaki tuli voimaan. Myötäjäisiksi sanottiin laissa sitä omaisuutta, joka annettiin lapsille taikka muille perillisille etenevässä polvessa heidän mennessään avioliittoon taikka erotessaan vanhempiensa kodista, nautittavaksi antajan elinaikana, mutta palautettavaksi antajan pesään tämän kuoltua. Myötäjäisten vastaanottajan tuli olla antajan perillinen, mutta vanhemmilla ei kuitenkaan ollut mitään pakkoa antaa myötäjäisiä, vaan asia riippui kokonaan heidän omasta harkinnastaan.

Omaisuuden myötäjäisiksi luovuttamisen ehtona oli se, että se oli antajan kuoleman jälkeen palautettava antajan pesään tämän perillisten kesken jaettavaksi. Myötäjäiset eivät siis olleet saajalleen  lahja, vaan ainoastaan ikään kuin ennakolta saatu perintöosuus.

Katso myös 
 Huomenlahja
 Morsiuslunnaat

Lähteet

Aiheesta muualla 

Rituaalit
Oikeushistoria
Avioliitto
Legendary Tales


Legendary Tales on heavy metal -yhtye Rhapsodyn debyyttialbumi, joka ilmestyi vuonna 1997. Ainoastaan Land of Immortals on pysynyt albumin kappaleista yhtyeen konserttien vakiokappaleena.

Aiemmin demoilla on julkaistu kappaleet 2, 3, 7 ja 9, tosin Rage of the Winter nimellä Invernal Fury, ja Lord of the Thunder nimellä Alive and Proud.

Kappaleet 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Kaikkien kappaleiden sävellys: Luca Turilli ja Alex Staropoli, sanoitukset: Luca Turilli

Yhtyeen kokoonpano
Fabio Lione - laulu
Luca Turilli - kitara
Alex Staropoli - koskettimet
Daniele Carbonera - rummut
''Basso-osuudet soittivat Sascha Paeth ja Robert Hunecke

Vierailevat muusikot
Mandoliini ja akustinen kitara - Sascha Paeth
Taustalaulajat: Thomas Rettke ja Cinzia Rizzo
Choir of Immortals: Thomas Rettke, Robert Hunecke, Miro, Wolfgang Herbst, Ricky Rizzo, Fabio Lione, Luca Turilli, Alex Staropoli, Cinzia Rizzo ja Tatiana Bloch
Ensimmäinen viulu - Anne Schnyder
Viulut - Anne Schnyder ja Hefia Davbis
Alttoviulu - Oliver Kopf
Sello - Paul F. Boehnke
Kontrabasso - Andre Neygenfind

Tuotanto
Tuotanto ja miksaus: Sascha Paeth ja Miro
Kannen idea: Rhapsody
Kansikuva ja logo: Eric Philippe (Belgia)
Kansivihon suunnittelu: Kohlbecher & Partner Digital Design (Hampuri)
Vaatteiden suunnittelu: Fabio Feroce
Valokuvaus: Karsten Koch (Hannover)

Vuoden 1997 esikoisalbumit
Rhapsody of Firen albumit
Perussuomalaisten Keski-Pohjanmaan piiri

Perussuomalaisten Keski-Pohjanmaan piiri on yksi perussuomalaisten piirijärjestöistä. Sen piiritoimisto sijaitsee Kokkolassa.

Merkittäviä henkilöitä

Nykyiset kansanedustajat 
 Mauri Peltokangas (2019–)

Puheenjohtajat 
 Arto Pihlajamaa (1995–1999)
 Alpo Ylitalo (2000–2008)
 Lasse Lehtinen (2009)
 Kaarle Kaistila (2009–2011)
 Arto Pihlajamaa (2012–2019)
 Timo Sillanpää (2020–)

Katso myös 
 Vaasan vaalipiiri
 Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri
 Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri
 Kristillisdemokraattien Pohjanmaan piiri
 Kristillisdemokraattien Keski-Pohjanmaan piiri
 Perussuomalaisten Etelä-Pohjanmaan piiri
 Pohjanmaan Kokoomus
 Pohjanmaan Sosialidemokraatit
 Pohjanmaan Vasemmisto
 RKP:n Pohjanmaan piirijärjestö
 Vaasan vaalipiirin vihreät

Keskipohjalaiset järjestöt
Keski-Pohjanmaa
Käymälä

Käymälä on paikka, huonetila tai rakennus, jota käytetään tarpeiden tekemiseen eli ulostamiseen ja virtsaamiseen.

Yleistä 
Taajaan asutuilla alueilla yleisin käymälätyyppi on nykyään WC. Länsimaisissa kodeissa on yleensä yksityinen WC. Länsimaisissa käymälöissä on usein WC-istuin, jolla kävijä istuu tarpeillaan, ja joskus pisoaareja, joiden äärellä seistään. Muualla maailmassa yleisiä ovat kyykkykäymälät, joiden aukon ylle kävijä kyykistyy. Yleisiä käymälöitä on julkisissa rakennuksissa, ja niitä voivat käyttää asiakkaat tai joskus kuka tahansa. Yleinen käymälä voi olla siirrettävä koppi, joka pystytetään ulkosalle. Haja-asutusalueilla, viemäriverkon ulottumattomissa, käymälät ovat useimmiten kuivakäymälöitä. Luonnonolosuhteissa käymälänä voi toimia esimerkiksi riuku tai kuoppa. Käymälässä on tavallisesti paperia tai vettä, jolla kävijä puhdistautuu toimituksen jälkeen.

Joissakin uskonnoissa on puhdistautumiseen liittyviä tarkkoja määräyksiä. Esimerkiksi islam sisältää tarkat ohjeet islamilaisesta käymäläkulttuurista.

Erilaisia käymälöitä 
 WC:ssä (myös vessa, vesivessa) jätökset huuhdotaan veden avulla viemäriverkostoon.
 Kuivakäymälässä jätöksiä ei huuhdota vedellä, vaan ne kerääntyvät astiaan, säiliöön, kasaan tai kuoppaan. Kuivakäymälöitä ovat esimerkiksi kemiallinen käymälä ja kompostikäymälä.
 Ulkokäymälä eli huussi on erillisessä rakennuksessa sijaitseva käymälä, joka on tavallisimmin kuivakäymälä.

Lähteet

Viitteet 

Tilat
Kénôse

Kénôse on ranskalaisen black metal -yhtyeen Deathspell Omegan EP. Se sisältää kolme kappaletta kokonaiskeston hipoessa 40 minuuttia. EP julkaistiin digipak-muodossa, jonka mukana tulee 40-sivuinen kirjanen, joka sisältää sekä sanoitukset että kuvataidetta.

Yhtyeelle tuttuun tyyliin myös Kénôse käsittelee teologisia aiheita. Musiikillisesti se vaihtelee välillä jopa doom metalin puolella, eikä aivan koneistamatonkaan teos ole (tosin edellä mainitut piirteet ovat erittäin harvinaisia). Kaikesta huolimatta Kénôse kuulostaa ainakin tuotannollisesti aikaisemmalta levyltä Si Monumentum Requires, Circumspice.

Levy on saanut keskimäärin hyvän vastaanoton kaikkialla, ja esimerkiksi musiikkilehti Revolver arvosteli levyä sanomalla muun muassa sen olevan ”yksi voimakkaimmista, ideologisesti kiehtovimmista black metal -julkaisuista kautta aikojen”.

Kappaleet

Aiheesta muualla 
 
 

Vuoden 2005 EP:t
Deathspell Omegan albumit
Tiennäyttäjät

Tiennäyttäjät I – III on Tammen  vuosina 1967 ja 1968 julkaisema kolmiosainen teos, joka käsittelee Suomen työväenliikkeen keskeisiä henkilöitä N. R. af Ursinista Väinö Tanneriin. Kirjasarja korvasi tietolähteenä Työväen sivistysliiton 1940-luvulla julkaiseman Suomalaisia sosialisteja I-III teoksen. Tiennäyttäjät on toimittanut ja sen esipuheen on laatinut professori Hannu Soikkanen. Teoksessa on yhteensä 1341 sivua.

Lähtökohdat
Työväenliikkeen jakautuminen kahtia on vaikeuttanut teoksen kokoamista. Siinä on pyritty huomioimaan liikkeen molempien valtavirtausten keskeiset henkilöt ja sen tavoitteena on esitellä heitä puolueettomasti. Kirjan hyvin miesvoittoiseen luetteloon on mahtunut vain neljä naista.

Teoksen artikkeleista ei toimittajan sanojen mukaan ole pyritty tekemään henkilön koko elämäkertaa, vaan siinä on ollut tarkoitus tarkastella henkilöä jonkin hänelle erityisen ja tyypillisen näkökulman kautta.

Sisältö

Osa I
Nils Robert af Ursin (kirjoittaja R. H. Oittinen)
Edvard Valpas (Hannu Soikkanen)
Hilja Pärssinen (Sylvi-Kyllikki Kilpi)
Yrjö Sirola (Erkki Salomaa)
Aukusti Bernhard Mäkelä (Erkki Salomaa)
Yrjö Mäkelin (Ossi Hedman)
Matti Kurikka (Arvi Hautamäki)
Juho Kyösti Kari (Olavi Aaltonen)
Elvira Willman-Eloranta (Maarit Vallinharju)
Taavi Tainio (Hannu Soikkanen)

Osa II
Eetu Salin (Hannu Soikkanen)
Oskari Tokoi (Olavi Aaltonen)
Eero Haapalainen (Hannu Soikkanen)
Edvard Gylling (Erkki Salomaa)
Matti Paasivuori (Olavi Viljanen)
Väinö Voionmaa (Olavi Hurri)
Miina Sillanpää (Maarit Vallinharju)
Ida Aalle-Teljo (Kaisa Salonen)
Matti Turkia (Hannu Soikkanen)
Kullervo Manner (Olavi Aaltonen)

Osa III
Wäinö Wuolijoki (Olavi Aaltonen)
Sulo Wuolijoki (Sinukka Sivula)
Evert Huttunen (Seppo Väisänen)
Hannes Ryömä (Hannu Soikkanen))
Axel Åhlström (Anna Bondestam)
J. W. Keto (Sakari Kiuru)
Väinö Hupli (Sinikka Koivula)
K. H. Wiik (Kalevi Pihanurmi ja  Aimo Poutiainen)
Väinö Hakkila (Sinikka Sivula)
Otto-Wille Kuusinen (Erkki Salomaa)
Väinö Tanner (Hannu Soikkanen)

Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikot
Suomalaiset politiikan tietokirjat
Kirjasarjat
Suomalaiset elämäkerrat ja muistelmat
Vuoden 1967 kirjat
Vuoden 1968 kirjat
Yhteisöpedagogi

Yhteisöpedagogi (AMK) on humanistisen alan ammattikorkeakoulututkinnon tutkintonimike. Yhteisöpedagogin tutkinto on laajuudeltaan 210 opintopistettä, ja sen voi suorittaa 3,5 vuodessa. Yhteisöpedagogiksi opiskellaan kansalaistoiminnan ja nuorisotyön koulutusohjelmassa. Tutkinto antaa laaja-alaiset valmiudet toimia koulutuksen ja ohjauksen tehtävissä yhteisöissä. Lisäksi vuodesta 2017 on voinut opiskella työyhteisön kehittäjäksi., joka on kehitetty vastaamaan tämän päivän työelämän tarpeita.

Yhteisöpedagogit tekevät koulutus- ja ohjaustyötä, suunnittelevat, kehittävät ja edistävät aktiivista kansalaistoimintaa moninaisissa järjestöissä, työskentelevät  monenlaisissa lasten ja nuorten ohjaustehtävissä sekä aikuiskoulutuksen tehtävissä. Yhteisöpedagogi voi työskennellä johtotehtävissä esimerkiksi kunnan nuorisotyön/vapaa-aikatoimen palveluksessa tai kansalaisjärjestössä, seurakunnissa tai perhekodeissa. Koulutus antaa myös valmiudet toimia itsenäisenä yrittäjänä. Lisäksi yhteisöpedagogit tekevät töitä erilaisten Euroopan sosiaalirahasto- ja muu rahoitteisten projektien parissa.

Yhteisöpedagogiksi voi opiskella esimerkiksi Humanistisessa ammattikorkeakoulussa viidellä paikkakunnalla (Nurmijärvellä, Äänekoskella, Joensuussa, Torniossa ja Turussa), Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa (Mikkelissä ja Kouvolassa) ja Centria ammattikorkeakoulussa (sisältää myös kirkon nuorisotyönohjaajan kelpoisuuden). Ruotsinkielistä koulutusta antaa Yrkeshögskolan Novian Turun yksikkö.

Vuodesta 2007 on ollut mahdollista jatkaa opintoja ylemmässä ammattikorkeakoulututkinnossa Humanistisessa ammattikorkeakoulussa Helsingissä ja vuodesta 2009 lukien myös Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa Mikkelissä. Järjestö- ja nuorisotyön koulutusohjelmasta valmistutaan yhteisöpedagogeiksi (ylempi AMK). Tutkinnon laajuus on 90 opintopistettä. Koulutus kestää työn ohella 1,5 vuotta.

Syksystä 2010 alkaen on ollut mahdollista jatkaa myös englanninkielisessä ylemmässä ammattikorkeakoulututkinnossa Humanistisessa ammattikorkeakoulussa Helsingissä. Koulutusohjelma on Degree Programme in Youth Work and Social Equality. Se toteutetaan yhdessä Bedforshiren yliopiston, Tarton yliopiston sekä Viljandin kulttuuriakatemian kanssa.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Kansalaistoiminnan ja nuorisotyön koulutusohjelma (Koulutusnetti)
Kansalaistoiminnan ja nuorisotyön koulutusohjelma (Opintoluotsi)

Ammattikorkeakoulututkinnot
Humanistisen ja kasvatusalan tutkinnot
UBS

UBS on sveitsiläinen pankki- ja rahoituspalveluita tarjoava yhtiö, joka syntyi Union Bank of Switzerlandin (suomeksi Sveitsin Liittopankki) ja Swiss Bank Corporationin yhdistyessä kesäkuussa 1998. Yhtiön pääkonttorit sijaitsevat Baselissa ja Zürichissä.

Taseella mitaten (941,59 mrd. USD) UBS Group AG luokiteltiin vuonna 2016 maailman 25. suurimmaksi julkisesti noteeratuksi pankiksi (edellisvuonna sijalla 24). Maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan Financial Stability Boardin loppuvuoden 2015 listalla pankki luetellaan yhtenä maailman 30 keskeisimmistä pankista (G-SIBs, maailmanlaajuisesti systemaattisesti tärkeät pankit).

UBS joutui vuonna 2009 maksamaan 870 miljoonan dollarin sakot Yhdysvaltain viranomaisille ns. Birkenfeld-skandaalin seurauksena, jossa amerikkalainen UBS-pankissa töitä tehnyt pankkiiri Bradley Birkenfeld paljasti pankin tileille rahaa piilottaneita yhdysvaltalaisia veronkiertäjiä. Skandaali johti siihen, että UBS-pankki raotti maailman vahvinta Sveitsin pankkisalaisuutta ensi kertaa vuonna 2009.

Toukokuussa 2015 UBS tuomittiin maksamaan 4,9 miljardin euron sakko Yhdysvaltain viranomaisille valuuttakaupassa käytettävän viitekoron manipuloinnista. Se maksoi jo aiemmin vuonna 2014 samaan asiaan liittyen 720 miljoonaa euroa sakkoja Yhdysvaltain ja Britannian viranomaisille.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Virallinen sivusto    

SMI-indeksi
Sveitsiläiset pankit
Sveitsiläiset pörssiyhtiöt
Suomen Matkatoimisto

Suomen Matkatoimisto Oy (SMT) oli Suomen ensimmäinen, vuonna 1909 perustettu, aikaisemmin Finnair-konserniin kuulunut, nykyään kokonaan American Express Global Business Travelin omistama liikematka- ja tapahtumatoimisto. Yhtiöllä on liikematkatoimistot Helsinki-Vantaalla, Turussa, Vaasassa ja Oulussa.

Vuonna 2017 yhtiön liikevaihto oli noin 18,1 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä on 185.

Suomen Matkatoimisto ja Matkatoimisto Area yhdistyivät vuonna 2013 ja muodostivat uuden matkatoimiston nimeltään SMT. Se myytiin vuonna 2016 American Express Global Business Travelille. SMT:llä oli enemmistöosakkuus virolaisesta Estravel-matkatoimistosta, joka myytiin virolaisille niin ikään vuonna 2016.

Lähteet

Aiheesta muualla
Suomen Matkatoimisto

Finnair
Suomalaiset matkatoimistot
SMT

SMT on sekä matka- että tapahtumatoimisto. Se muodostettiin kahden suurimman suomalaisen liikematkatoimiston, Arean ja Suomen Matkatoimiston yhdistymisestä 1.12.2013. SMT:llä on liikematkakeskukset Helsinki-Vantaalla, Vaasassa, Tampereella, Turussa ja Oulussa. SMT siirtyi kansainvälisen kumppaninsa American Express Global Business Travelin omistukseen 1.11.2016 ja otti emoyhtiönsä nimen 29.10.2018.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 American Express Global Business Travel (Suomi)
 American Express Global Business Travel

Suomalaiset matkatoimistot
Tua Forsström

Tua Birgitta Forsström (s. 2. huhtikuuta 1947 Porvoo) on suomenruotsalainen kirjailija. Forsström tunnetaan parhaiten runoilijana, mutta hän on kirjoittanut myös revyitä, kuunnelmia, kamarinäytelmiä, kabareita sekä tekstejä oratorioon ja yhden kantaatin.

Forsström kirjoitti ylioppilaaksi 1966 ja valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi 1972 Helsingin yliopistosta. Hän on toiminut myös kustannustoimittajana Söderström & Co -kustannusyhtiössä Helsingissä 1973–1991. Hän oli taiteilijaprofessori vuosina 1999–2004.

Forsström on monesti palkittu teoksistaan, muun muassa Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnolla, Pro Finlandia -mitalilla ja Ruotsin akatemian Suomi-palkinnolla. Helmikuussa 2019 hänet valittiin Ruotsin akatemian jäseneksi ensimmäisenä Suomen kansalaisena. Hän korvaa akatemiasta erotetun Katarina Frostensonin tuolilla numero 18. Forsströmiä ennen vain neljä suomalaissyntyistä on ollut Ruotsin akatemiassa, kun Gustaf Mauritz Armfelt, Frans Mikael Franzén, Abraham Niclas Edelcrantz ja Adolf Erik Nordenskiöld valittiin sen jäseniksi aikana ennen Suomen itsenäistymistä.

Teokset

Runokokoelmat

Oratoriot

Kokoelmateokset

Suomennoksia

Palkintoja ja tunnustuksia 
 Ruotsin radion runopalkinto, 1987
 Edith Södergran -palkinto, 1988
 Gustaf Fröding -seuran runouspalkinto, 1991
 Pro Finlandia -mitali, 1991
 Ruotsin akatemian Suomi-palkinto, 1992
 Göteborgs-Postenin kirjallisuuspalkinto, 1992
 Gerard Bonnierin runopalkinto, 1993
 Tollanderin palkinto, 1998
 Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto, 1998
 Ruotsin akatemian Bellman-palkinto, 2003 ja 2018
 Aniara-palkinto, 2007
 De Nion suuri palkinto, 2007
 Aspenström-palkinto, 2013
 Albert Bonnierin stipendi, 2018
 Ferlin-palkinto, 2019

Lähteet

Kirjallisuutta

Aiheesta muualla 

 Tua Forsström Teoksen sivuilla 
 Pienin sanoin illuusio avaruudesta: Suomennoksessa Tua Forsströmin lause hohtaa kirkkaana. Helsingin Sanomat, 24.1.2008
 Tua Forsström Schildts & Söderströmsin sivuilla 
 Forsström, Tua hakuteoksessa Biografiskt lexikon för Finland (2011). 
 

Suomenruotsalaiset kirjailijat
Suomalaiset runoilijat
Taiteilijaprofessorit
Pro Finlandia -palkitut
Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajat
Vuonna 1947 syntyneet
Elävät henkilöt
The Great Southern Trendkill

The Great Southern Trendkill on metallimusiikkiyhtye Panteran vuonna 1996 julkaistu albumi. Levy tuotettiin Chasin Jason Studiosilla Teksasissa, ja laulu Trent Reznorin Nothing Studiosilla New Orleansissa. Tuottajina toimivat Terry Date ja Vinnie Paul. Ennen albumin nauhoituksia 1995 laulaja Phil Anselmo oli vieraantunut muista jäsenistä ja täten Phil nauhoitti kappaleiden lauluosuudet omassa kotikaupungissaan New Orleansissa, kuten levyn kansivihossa mainitaan.
Levy on aiempiin Panteran tuotoksiin verrattuna suhteellisen raskassävyinen. Kitara on viritetty alemmas kuin aiemmilla albumeilla, ja Phil Anselmon lauluosuudet ovat kahdennettuja, jotta syntyisi "demoninen" efekti. Albumilla on paljon death metal- elementtejä.

Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 4. Yhdysvalloissa albumi nousi niin ikään Billboard 200 -listan sijalle 4.

Kappaleet

Kokoonpano 
 Phil Anselmo – laulu
 Rex Brown – basso, taustalaulu
 Dimebag Darrell – kitara, taustalaulu
 Vinnie Paul – rummut, taustalaulu

Arvostelut 
 Allmusic: 
 Artistdirect: 
 Chronicles of Chaos: 9/10
 Entertainment Weekly: C+
 Rolling Stone:

Saavutukset

RIAA:n sertifikaatit

Lähteet 

Great Southern Trendkill, The
Great Southern Trendkill, The
Amerikan Samoan jalkapallomaajoukkue

Amerikan Samoan jalkapallomaajoukkue edustaa Amerikan Samoaa kansainvälisissä maajoukkuekilpailuissa. Amerikan Samoan jalkapalloliitto on FIFAn Oseanian maanosaliiton OFC:n jäsen. 

Amerikan Samoan maajoukkue on eräs huonoimmista maajoukkueista. Se on voittanut vain yhden virallisen maaottelun. Marraskuussa 2011 se voitti Tongan maalein 2–1. Epävirallisista otteluista Amerikan Samoa on saavuttanut yhden voiton Wallis ja Futunaa vastaan, joka ei ole OFC:n tai FIFAn jäsen, maalein 3–0 vuonna 1983. Sen nimissä on myös jalkapallomaajoukkueiden yhdessä ottelussa päästettyjen maalien ennätys, kun 2002 MM-kisojen karsintaottelussa vuonna 2001 se hävisi Australialle maalein 31–0. Joukkue ei ole koskaan selviytynyt arvokisojen lopputurnaukseen.

Amerikan Samoa on FIFA-rankingin viimeisellä jaetulla sijalla kahdeksan muun maan kanssa. 70 000 asukkaan Amerikan Samoalla jalkapallo on varsin pieni laji, suositumpia ovat manner-Yhdysvalloissakin suositut amerikkalainen jalkapallo, baseball ja koripallo.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Maajoukkue Amerikan Samoan jalkapalloliiton sivuilla

Maajoukkue
Jalkapallomaajoukkueet
Kellokoski

Kellokoski () on Tuusulan pohjoisosassa, Järvenpään pohjoispuolella Keravanjoen varressa samannimisen kosken ympärillä sijaitseva asutuskeskus, joka muodosti ennen oman taajamansa, mutta on nykyisin (vuoden 2000 taajamarajauksesta lähtien) osa Helsingin keskustaajamaa. Mäntsälän puoleinen Hyökännummi on myös osa samaa taajama-aluetta. Kellokosken välittömässä läheisyydessä ovat Lahden oikorata ja valtatie 4. Keskustan tuntumassa on lähes alkuperäisessä muodossaan säilynyt ruukki miljöineen. Kellokosken sairaala on HUSiin kuuluva psykiatrinen sairaala.

Tuusulan kunnan mukaan Kellokosken asukasluku on noin 5 000. Kellokosken postinumeroalueella (04500) asui 6 039 henkilöä vuonna 2018.

Palvelut 
Kellokosken yläkoulu, Ruukin koulu ja Linjamäen koulu lakkasivat olemasta erillisinä kouluina ja Kellokosken koulu aloitti hallinnollisesti toimintansa 1. elokuuta 2015. Se on suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9). Linjamäen toimipiste lakkautettiin vuonna 2021. Kellokosken lukio yhdistettiin Kellokosken kouluun vuonna 2018. Tuusulan lukion Kellokosken toimipiste toimii yläkoulun kanssa samassa rakennuksessa Koulutie 14:ssä. Kellokoskella toimii myös sairaalakoulu.

Koulujen lisäksi Kellokoskella on terveysasema, kirjasto, useita päiväkoteja ja vanhainkoti sekä urheilu- ja leikkipuisto. Kellokosken Vapaaehtoinen Palokunta ry on toimiva sopimuspalokunta. Kellokosken kartanon alueella on myös sairaalamuseo.

Kellokoskella on kaksi päivittäistavarakauppaa: Alepa ja K-Supermarket. Muita palveluita ovat apteekki, posti, huoltoasema (ns. kylmäasema), kioski, kirpputori, kuntosali, muutama kahvila-ravintola ja jokunen erikoisliike.

Historia 

Kellokosken ruukki aloitti toimintansa vuonna 1795. Kellokosken kirkko valmistui vuonna 1800.  Kellokoskella oli aiemmin huomattava ruotsinkielinen väestönosa. Nykyään ruotsia äidinkielenään puhuvien väestöosuus on parisen prosenttia. Kellokoski valittiin vuoden uusmaalaiseksi kyläksi vuonna 1996.

Lähteet

Kirjallisuutta
Forssell, Hanna & Carlander-Reuterfelt, Gunilla: Ruukin elämää : patruunoita ja työläisiä Kellokoskella. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2009. ISBN 978-952-222-095-0.
Honkanen, Erkki: Kellokosken kyläkirja. Itämerikeskussäätiö, 2002. ISBN 952-91-4454-7.

Uudenmaan maakunnan entiset taajamat
Tuusulan kylät
Vuoden uusmaalaiset kylät
Jani & Jetsetters

Jani & Jetsetters on vuonna 2003 perustettu riihimäkeläinen tanssiyhtye. Yhtye yhdistää musiikissaan 1950- ja 1960- luvun kitarointia, rock- ja popmusiikkia sekä perinteistä iskelmää. Jani & Jetsetters osallistui vuoden 2007 Suomen euro­viisu­karsintoihin kappaleilla ”Etupenkillä” ja ”Musta sulhanen”.  

Yhtye jättäytyi syyskuussa 2016 määrittelemättömän pituiselle tauolle esiintymisistään.

Jäsenet

Jani Forsman – laulu (Lars Peuravirta Project)
Jari Mattila – kitara (Kulkukoirat, Badding Rockers)
Petteri Pyhähuhta – rummut, basso (Rockets, Öiset kitarat, Tyrskykitarat)
Kai Seppälä – kitara (Rockets, Öiset kitarat)

Entiset jäsenet 

 Arto Määttä – basso (Housewreckers)
 Jussi Kinnunen – basso, (Hassisen kone, Freud Marx Engels & Jung)
 Jari Luostari – basso (Fakta Beat, Freud Marx Engels & Jung, Kulkukoirat)

Julkaisut

Albumit
Uusi aalto (2006)
Unelmien kiitotie (2008)
Matkalaiset (2009)
Uuden elämän alku (2013)

Singlet

Tulvii joki (2005)
Jätä mut (2006)
Rakkaus sokeaksi saa (2006)
Pidän kii (2008)
Lennä pois (2009)
Kumpikin (2009)
Unta ja Hopeaa (2009)
Viileää (2011)
 Kesällä kello viisi (2013)
 Uuden elämän alku (2013)
 Tulkaa kotiin (2013)

Muut 
 Sininen suru (2008), tarkoitettu Unelmien kiitotie -albumille

Lähteet

Aiheesta muualla
Epäviralliset fanisivut

Jetsetters-aiheisia lehtijuttuja ja haastatteluita
http://satumaa.yle.fi/saunoo-tahtien-kanssa/2010-10-12/jani-forsman-rakastaa-60-lukua
http://yle.fi/alueet/etela-karjala/2009/10/jani_amp_jetsetters_etela-karjalan_radion_vieraana_1081325.html
http://www.ess.fi/?article=256230
http://www.apu.fi/artikkeli/keikalle-elvis-kampauksessa
http://musictonic.com/music/Jani+Forsman#v=KBpgUL4Df7Y
http://www.pirkanmaansanomat.fi/nakoislehdet/2009/43/primapaper/12
http://satumaa.yle.fi/audio/1867

Suomalaiset iskelmäyhtyeet
Suomalaiset rockyhtyeet
Rauhantyö

Rauhantyö on työtä rauhan puolesta sotaa, konflikteja ja väkivaltaisia poliittisia ratkaisuja vastaan. Rauhantyötä tehdään rauhan aikana, mutta myös sodan ja konfliktin hetkellä. Suomen YK-liiton mainitsemia rauhantyön keinoja: ehkäisevä diplomatia, sanktiot, aseidenriisunta, rauhantekeminen, rauhanturvaaminen, rauhaanpakottaminen ja rauhanrakentaminen. Rauhantyötä tekevä suomalainen kattojärjestö Suomen Rauhanliitto ry ylläpitää Helsingin Pasilassa sijaitsevaa Rauhanasemaa ja sanojensa mukaan edistää konfliktien ennaltaehkäisemistä, kampanjoi aseistariisunnan ja rauhanrakentamisen puolesta ja osallistuu turvallisuuspoliittiseen keskusteluun.

Rauhanliike on saavuttanut kannatusta esimerkiksi 1980-luvulla Länsi-Euroopassa kun keskustelu risteilyohjuksista ja neutronipommista kävi kiivaana. 2000-luvulla rauhanmarssijoita ja protestoijia on aktivoinut etenkin Yhdysvaltain hyökkäys Irakiin 2003 ja seurannut miehitys.

Tärkeitä hahmoja suomalaisessa rauhantyössä ovat mm. Suomen tasavallan presidentti Martti Ahtisaari, joka sai vuonna 2008 Nobelin rauhanpalkinnon tunnustuksena pitkäjänteisestä rauhantyöstään sekä Helena Kekkonen, jolle myönnettiin ensimmäinen Unescon myöntämä rauhankasvatuspalkinto vuonna 1981. Ahtisaaren vuonna 2000 perustama Crisis Management Initiative ry (CMI) on yksi kansainvälisesti arvostetuimmista järjestöistä rauhanvälityksen saralla. Kekkonen toimi koko elämänsä ajan aktiivisesti rauhankasvatuksen parissa ja oli tärkeä avainhenkilö Rauhankasvatusinstituutin perustamisessa  .

Valtakunnallisia rauhanjärjestöjä 
Listassa järjestöt, joille oikeusministeriö on myöntänyt avustuksia rauhantyöhön vuonna 2022.

 Amandamaji ry/Naiset Rauhan Puolesta
 Aseistakieltäytyjäliitto
 Helsingin Diakonissalaitoksen säätiö sr
 Pand-Taiteilijat rauhan puolesta ry
 Pelastakaa Lapset ry
 Rauhankasvatusinstituutti ry
 SaferGlobe
 Suomen kristillinen rauhanliike ry
 Suomen Sadankomitea ry
 Suomen Setlementtiliitto ry
 Suomen Rauhanliitto-Finlands Fredsförbund ry
 Suomen Rauhanpuolustajat ry
 Suomen Rauhanturvaajaliitto ry
 Suomen YK-liitto ry
 Suomen YMCA-liitto
 USKOT-foorumi
 WILPF Suomen osasto ry
 Ålands fredsinstitut sr

Kirjallisuutta
 Annan, Kofi: Aseellisten konfliktien estäminen: pääsihteerin raportti (Rauhankirjallisuuden edistämisseura, 2002) ISBN 951-9457-40-2 (nid.) 
 Freire, Paulo: Sorrettujen pedagogiikka. (Pedagogia do oprimido, 1970.) Suomentanut Joel Kuortti. Toimittanut Tuukka Tomperi. Johdanto ja jälkisanat: Tuukka Tomperi & Juha Suoranta. Tampere: Vastapaino, 2005. ISBN 951-768-159-3. 
 Väkivallan loppu: johdatus uuteen rauhanpolitiikkaan  [toim. Fredrick S. Heffermehl] (Like 2000) ISBN 951-578-745-9 (nid.)
 Rauhanpuolustaja-lehti
 Le Monde Diplomatique -lehden suomalaiset sivut

Podcasteja 
Rauhacast

Katso myös 

 rauha
 pasifismi
 hippiliike

Lähteet 

Poliittinen toiminta
Kansainvälinen politiikka
Turvallisuuspolitiikka
Rauha
Tuomi (nimi)

Tuomi on suomenkielinen nimi, joka esiintyy sukunimenä ja harvinaisena naisen etunimenä. Nimi tulee puun nimestä tuomi.

Etunimenä Tuomi on harvinainen naisen etunimi. Tuomin nimipäivä on 15. huhtikuuta. Suomessa on vuoden 2019 loppuun mennessä ollut 74 Tuomi-nimistä naista ja alle 20 miestä.

Tunnettuja Tuomi-nimisiä 
 Tuomi Elmgren-Heinonen (1903–2000), laulaja, journalisti, kirjailija ja antroposofi

Lähteet 

Etunimet
George Stephenson

George Stephenson (9. kesäkuuta 1781 Wylam, Northumberland, Englanti – 12. elokuuta 1848 Chesterfield, Derbyshire, Englanti) oli englantilainen koneinsinööri, joka suunnitteli kuuluisan ja historiallisesti tärkeän Rocket-höyryveturin. Hänet tunnetaan myös "Rautateiden isänä".

Stephenson syntyi Wylamissa lähellä Newcastle upon Tyneä köyhään perheeseen. Hän meni nuorena kaivoksille konemieheksi töihin, mutta opiskeli samaan aikaan iltakoulussa lukemista, kirjoittamista ja laskentoa. Vuonna 1811 hän korjasi Killingworthin kaivoksen pumppulaitteiston, ja tästä saamansa maineen turvin nousi lähiseudun kaivosten koneasiantuntijaksi. Hänen erityisalakseen tulivat kaivosten höyrykoneet.

Vuonna 1818 Stephenson kehitti kaivoskäyttöön turvalampun samaan aikaan kun keksijä Sir Humphrey Davy kehitti omansa. Toimintaperiaate oli samanlainen mutta rakenne erilainen. Davy ei uskonut, että kouluttamaton mies keksisi jotain niin hienoa, ja syytti Stephensonia idean varastamisesta. 

Stephensonin lamppumalli levisi Koillis-Englantiin, Davyn lamppu muualle.

Ensimmäiset höyryveturit, lokomotiivit, oli julkistettu 1804. Vuonna 1814 Stephenson suunnitteli omansa. Kaiken kaikkiaan Stephenson rakensi Killingworthissa 16 veturia. Kaivosveturit olivat liian raskaita kulkemaan puuraiteilla, ja valurautaiset raiteet olivat hauraita. Stephenson paransi raiteiden suunnittelua.

Stephenson pääsi osallistumaan Stocktonin ja Darlingtonin välisen junaradan suunnitteluun.  Hän huomasi, että vähäisetkin ylä- ja alamäet hidastivat junia suuresti. Siksi seuraavissa ratahankkeissa Manchesterin ja Liverpoolin seuduilla Stephenson panosti radan vaakasuoruuteen ja rakensi kaarisiltoja ja kallioleikkauksia.

Katso myös
Robert Stephenson

Aiheesta muualla 

elämäkerta Cotton times
elämäkerta Spartacus schoolnet

Rautatieliikenne
Brittiläiset insinöörit
Vuonna 1781 syntyneet
Vuonna 1848 kuolleet
Seulonnan keskeiset artikkelit