Blåfield

Blåfield [bloofjeld] on Suomen vanhin suomalaista alkuperää oleva aatelissuku. Suku on kotoisin Varsinais-Suomesta, jossa suvun esi-isä Bengt Jönsson toimi asemiehenä ja Turun porvarina. Jönssonin isä Jöns Bengtson (Jöns Bengtinpoika) toimi kihlakunnantuomarina Maskussa, sinettitodistajana Turussa ja maaoikeuden jäsenenä.  

Blåfield-suku aateloitiin 12. marraskuuta 1476, kun Bengt Jönsson sai aateliskirjan valtionhoitaja Sten Sturelta osoituksena uskollisuudestaan ja palveluksistaan valtiota kohtaan. Aateliskirjassa kerrottiin rälssivapauden ohessa – ensimmäisiä kertoja Suomessa – suvulle myönnetystä perittävästä vaakunasta, jonka muoto ja värit aateliskirjassa tarkoin kuvattiin. Blåfield-suvun vaakuna kuvattiin seuraavasti: ”Sinisellä pohjalla leijonanpää kieli ulkona ja kaksi lippua kypärässä ja lumpeenlehti (sjöblad) kummassakin lipussa”. Vuonna 1638 suku introdusoitiin eli merkittiin Ruotsin ritarihuoneen nimikirjaan. Nimi Blåfield tulee vaakunan sinisestä kentästä, siis aateliskirjan vaakunan määrittelevästä tekstistä jossa leijonan alle määrättiin "blått Fieldh".

Aateliskirjasta tehtiin kopio joka todistettiin oikeaksi Tukholmassa 20.6.1636. Alkuperäinen aateliskirja tuhoutui Turun palossa, mutta kopio talletettiin Tukholmassa valtiopäiväasiakirjojen mukana ja on säilynyt näihin päiviin saakka. Sukunimi Blåfield esiintyy ensimmäisen kerran Turun läänin valiokuntakokouksen pöytäkirjassa 1.7.1636.

Yli 500-vuotias Blåfield-suku kuuluu oleviin aatelissukuihin ja on jäsenmäärältään yksi Suomen suurimmista aatelissuvuista.

Suvun jäseniä  

 Henrik Blåfield (k. 1746), luutnantti
 Gustaf Henrik Blåfield (k. 1783), majuri
 Otto Reinhold Blåfield (k. 1788), luutnantti
 Carl Johan Blåfield (1780–1834), kihlakunnan tuomari, varatuomari
 Robert Blåfield (1782–1809), juristi, tehtailija, valtiopäivämies
 Berndt Fredrik Blåfield (k. 1835), everstiluutnantti
 Gustaf Adolf Blåfield (k. 1847), kihlakunnantuomari
 Berndt Gustaf Emil Blåfield (1816–1874), laamanni, valtiopäivämies
 Ture Volter Hamilkar Blåfield (k. 1886), Vanajan ja Janakkalan nimismies, varamaanmittari
 Robert Gustaf Ivar Blåfield (1829–1889), kenraaliluutnantti
 August Fredrik Reinhold Blåfield (k. 1901), laamanni
 Theodor Frithiof Blåfield (1847–1902), eversti ja valtiopäivämies
 Gustaf Ivar Blåfield (1858–1920), agronomi, kunnallisneuvos ja valtiopäivämies
 Karl Emil Blåfield (1860–1897), maanviljelijä ja valtiopäivämies, Berndt Gustaf Emil Blåfieldin poika
 Otto Johan Blåfield (1867–1936), hammaslääkäri, lääkäri ja valtiopäivämies
 Valfrid August Vilhelm Blåfield (1868–1934), kihlakunnantuomari, senaattori, oikeusneuvos, Berndt Gustaf Emil Blåfieldin poika
 Heidi Blåfield (1900–1931), suomalainen näyttelijä
 Gösta Blåfield, (1909–1963), apteekkari
 Yrjö Blåfield (s. 1937), elektroniikkainsinööri, yrittäjä
 Inga Blåfield-Aaltonen, kirjailija, toimittaja
 Paul Blåfield, apteekkari (Oulun vanha apteekki)
 Antti Blåfield (s. 1953), Helsingin Sanomien pääkirjoitustoimituksen esimies ja toimittaja
 Maija Blåfield (s. 1973), kuvataiteilija
 Ville Blåfield (s. 1980), toimittaja
Erik Rudolf Blåfield (1906–1980), liikemies, luutnantti, ent. Valtiollisen poliisin etsivä ja marsalkka Mannerheimin henkivartioryhmän päällikkö

Katso myös
Luettelo Suomen aatelissuvuista

Lähteet 
 Ehrnrooth, Carl (toim.): Suomen ritariston ja aatelin kalenteri 1989. Espoo: Kustannusosakeyhtiö Frederika, 1988.
 Blåfield, Martti (toim.): Blåfield 525, 1476–2001. Östersundom: Släktförening Blåfield, 2001.
  Aateliskalenterit 1858–2011

Viitteet

Aiheesta muualla
 
 Blåfield sukuseuran sivut
 Bengt Jönsson
 Tietoa Blåfield-suvun historiasta
 Varhaisesta Blåfield suvusta
 My heritage: Blafield
 Blåfield sukuseuran facebook-ryhmä
 "Mun isän' oli sotilas-". Eräs Blåfield-suvun haara, jonka miespuoliset jäsenet ainakin 7:ssä sukupolvessa peräkkäin eli runsaan 300 vuoden ajan ovat olleet sotilaita, Hakkapeliitta, 06.12.1932, nro 49, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Suomalaiset aatelissuvut