Sakari Pälsi

Sakari Lemmitty Pälsi (9. heinäkuuta 1882 Loppi – 22. huhtikuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen arkeologi, tutkimusmatkailija, kansatieteilijä, kirjailija ja valokuvaaja. Pälsi oli koulutukseltaan filosofian tohtori. Hän työskenteli Suomen kansallismuseossa, jossa yleni lopulta esihistoriallisen osaston johtajaksi. Pälsi sai professorin arvonimen vuonna 1962.

Ura

Tausta
Sakari Pälsin vanhemmat olivat talollinen Jooseppi Pälsi ja Iida Matilda Hällfors. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin uudesta yhteiskoulusta 1903 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1908, filosofian lisensiaatiksi 1917 sekä filosofian tohtoriksi 1936. Pälsi teki tutkimusmatkoja Mongoliaan 1909–1910, Koillis-Siperiaan 1917–1919 sekä myöhemmin muun muassa Kanadaan ja Balkanille. Hän oli Kansallismuseon palveluksessa vuodesta 1909 alkaen ja oli siellä amanuenssina vuodesta 1920, intendenttinä vuodesta 1933 ja esihistoriallisen osaston johtajana 1938–1946. Pälsi oli Suomen Muinaismuistoyhdistyksen ja Kalevalaseuran työjäsen sekä Talonpoikaiskulttuurisäätiön oltermanni.

Arkeologina
Arkeologina Pälsi oli kiinnostunut erityisesti kivikaudesta. Hänellä oli merkittävä osuus hyvin säilyneen Antrean verkon löytämisessä. Se on yksi maailman vanhimmista tunnetuista kalastusvälineistä.  Pälsi teki vuosina 1917–1919 pitkän tutkimusmatkan Koillis-Siperian alkuperäiskansojen asuma-alueille. Matkan tarkoituksena oli kerätä alkeellisen kulttuurin tarjoamaa aineistoa Suomen esihistoriallisen tutkimuksen tarpeisiin. Pälsin tällä retkellä kuvaama Arktisia matkakuvia on varhaisen kansatieteellisen elokuvan aarre, joka on hämmästyttänyt asiantuntijoita ympäri maailmaa. Erittäin arvokas elokuvamateriaali oli välillä kadoksissa, mutta se löydettiin syksyllä 1976 helsinkiläisen keskusliikkeen ullakolta ja entisöitiin katselukuntoon.

Tutkimusretkillään kotimaassa ja ulkomailla Pälsi oli väsymätön etnografisten havaintojen tekijä ja dokumentoija. Hän kirjoitti monia matkakirjoja, kuten Mongolian matkalta, Arktisia kuvia ja Suomenlahden jäiltä. Siperian-matkalla kootusta Pohjankävijän päiväkirjasta on tullut suosittua lukemista, ja siitä on otettu uusia painoksia. Erno Paasilinna on verrannut Pälsin teosta matkakirjallisuuden suurimpiin klassikoihin.

Pälsi oli kiinnostunut perinteisistä elinkeinoista ja niitä harjoittavista yhteisöistä. Häntä arvostetaan yhteiskunnallisten esseiden kirjoittajana. Niistä esimerkki on metsätyömaita ja niiden oloja kuvaava Tukkimetsistä ja uittopuroilta, jossa huomio kiintyy myös tukkilaisromantiikan jo muunteleman elinkeinon kääntöpuoleen. Kansatieteen alalla, muun muassa saunasta ja puukoista kirjoittaessaan Pälsi joutui joitakin kertoja sanaharkkaan alan muiden edustajien, etenkin Kustaa Vilkunan kanssa.

Valokuvaajana

Teosten kuvituksesta käy ilmi Pälsin suuri valokuvaajan lahjakkuus. Kamerankäyttäjänä hän oli kiinnostunut "näppäilystä" eli tilannekuvauksesta jäykkien asetelmien sijaan. Näppäilkää hyviä kuvia on Pälsin vuonna 1930 julkaisema "käsivaraisen valokuvauksen opas". Ilmestymisajankohtanaan se edusti edistyksellistä tapaa kuvauskohteiden valinnassa ja kuvien rajauksessa. Museoviraston kokoelmissa on tuhansia Pälsin ottamia valokuvia koti- ja ulkomaanmatkoilta sekä arkeologisilta kaivauksilta.

Pälsi tallensi elinkeinohistoriaa ja kansan elämää myös elokuvakameralla. Hän oli yksi 1930-luvulla toimineen Kansatieteellinen Filmi Oy:n osakkaista ja dokumenttielokuvien tekijöistä. Ohjaamansa filmit Pälsi myös kuvasi itse käyttäen kevyttä 16 mm:n laitteistoa. Elokuvissaankin hän pyrki tilannekuvaukseen taiteellisten vaikutelmien sijaan. Pälsin filmejä on julkaistu Isien työt -kokoelmassa.

Kirjoittajana
Pälsin humoristisissa poikajutuissa minä-kertojan toverina seikkailee Fallesmannin Arvo ja juttujen alaotsikkona on lapsekkaita jutelmia. Kirjailija kehitti näihin kansatieteellisestikin osuviin pakinoihin erikoisen, välimerkittömän ja polveilevan virkerakenteen. Fiktiivisissä kirjoissaan hän kuvasi usein lapsuudenmaisemiaan. Romaanihenkilöiden esikuvina olivat oikeat maalaisihmiset muun muassa Lopen Sajaniemestä. Myös Fallesmannin Arvon esikuva on todellinen. Pälsin romaani Kova mies ja Nimetön on harvinainen, esihistoriaan sijoittuva kertomus, jonka aineksina on tieteellisesti pätevää tietoa muinaisuudesta. Muutamissa Pälsin kirjoissa on taiteilija Erkki Tantun piirroskuvitus.

Sakari Pälsi toimi jonkinlaisena sotakirjeenvaihtajana Heimosotien osana syttyneessä itäkarjalaisten kansannousussa talvella 1921–1922 Karjalassa. Retken tuloksena hän julkaisi teoksen Karjalan talviteillä vuonna 1922.

Pälsillä oli harvinainen rooli F. E. Sillanpään toverina ja tukijana tämän vaikeina sota-ajan vuosina. Pälsi hakeutui ikämiehenä vapaaehtoiseksi jatkosodan rintamallekin, minkä tuloksena syntyi muun muassa teos sodanaikaisen Aunuksen elämästä.

Kaikkiaan Pälsi kirjoitti lähes 40 teosta. Hän oli myös ahkera journalisti, ja hän julkaisi satoja lehtikirjoituksia. Pälsin bibliografia on julkaistu teoksessa Memoria Saecularis Sakari Pälsi (1982). Lopen kirjastossa on tiettävästi maailman laajin Pälsin lehtikirjoitusten kokoelma. Pälsi sai useita merkittäviä kirjallisuuspalkintoja.

Hauta
  Sakari Pälsin hauta on hänen oman toiveensa mukaisesti Lopen vanhan kirkon mäellä.

Kunnianosoitukset
Pälsin syntymän satavuotisjuhlaa vietettiin vuonna 1982 näyttävästi useilla paikkakunnilla. Juhlavuoden järjestelyihin osallistuivat muun muassa Talonpoikaiskulttuurisäätiö, kustannusosakeyhtiö Otava, Kansallismuseo ja Helsingin kaupunginmuseo. Juhlavuonna järjestettiin Sakari Pälsin elämäntyötä esittelevä näyttely ja esitettiin hänen tuotantoonsa perustuva näytelmä. Sakari Pälsin 110-vuotissyntymäpäivänä paljastettiin Lopen kunnankirjaston edessä muistokivi, jonka kustansi Lopen kunta. Sakari Pälsin 130-syntymäpäivänä perustettiin nimikkoseura, jonka tarkoituksena on hänen elämäntyönsä tunnetuksi tekeminen.

Teokset

Tieteellinen kirjallisuus ja esseet
 Mongolian matkalta, 1911
 Über steinzeitliche Hakenfischereigeräte in Finnland, 1912
 Jääkausimerkkejä Etelä-Tamirin laaksossa Mongoliassa, 1915
 Riukjärven ja Piiskunsalmen kivikautiset asuinpaikat Kaukolassa, 1915 (väitöskirja)
 Kulttuurikuvia kivikaudelta, 1916
 Teknillissyntyinen alkeellinen ornamentiikka, 1916
 Tekstiilikeramiikka, 1916
 Pohjankävijän päiväkirjasta: Matkakuvauksia Beringiltä, Anadyriltä ja Kamtšatkasta, 1919 (2. kuvitukseltaan uusittu painos 1982)
 Arktisia kuvia: Alkeellisia taideteoksia koillisesta Siperiasta, 1920
 Ein Steinzeitlicher Moorfund bei Korpilahti im Kirchspiel Antrea, 1920
 Pohtion kivikautinen asuinpaikka Kangasalla, 1921
 Vanhaa ja katoavaa, 1921
 Karjalan talviteillä, 1922
 Tukkimetsistä ja uittopuroilta, 1923
 Suomenlahden jäiltä, 1924
 Suuri, kaunis ja ruma maa. Kuvia ja kuvauksia Kanadan-matkalta, 1927
 Päivänpaisteen mailla matkakuvia Unkarista, Serbiasta ja Sardiniasta, 1928
 Merillä ja erämaissa. Retkiä ja harhailuja Kaukaisessa Idässä, 1929
 "Bosna Ponosna" matkakuvia Bosniasta, Hercegovinasta ja Dalmacijasta, 1930
 Näppäilkää hyviä kuvia – käsivaraisen pikavalokuvauksen opas, 1930
 Petsamoon kuin ulkomaille, 1931
 Rovaniemi-Petsamo, maailman ainoa maantie Jäämeren rannalle, 1932
 Sukupolvien perintö: Esseitä kansankulttuurin alalta, 1937
 Kansanelämän valokuvaamisesta, 1938
 Esihistorian tutkimuskentiltä: kaivauksia ja tuloksia, 1939
 Työtä ja juhlaa hämäläiskylässä: Kotiseutukuvaus, 1940
 Voittajien jäljissä: Sodanaikaisen Aunuksen oloja ja elämää, 1942
 Suomenlahden hylkeenpyynnistä, 1943
 Eräelämän perinteitä, 1944
 Yksinäinen mies puhuu ystävilleen, 1945
 Maailmanmatkoilla Aasiassa, Amerikassa ja Euroopassa, 1946
 Omaa työtä, 1947
 Valkoiset arot: Muistoja Mongolian matkalta, 1949
 Puukko, 1955 (näköispainos 1998)
 Sauna: Kotoisen kylyn seikkoja, 1960

Kaunokirjallisuus
 Ja sitten äitini antoi minulle tukkapöllyä, 1931
 Fallesmannin Arvo ja minä, 1932
 Kovalle ottaa rakkaus sokkosilla, 1949
 Kova Mies ja Nimetön: Romaani vuosituhansien takaa, 1950
 Kuninkaallinen ateria ja muita hauskoja jutelmia, 1951
 Minä sain kukon kiinni: Valikoima jutelmia kokoelmasta "Minä olin pikkuinen vielä", 1951
 Jukopliut! sanoi Fallesmannin Arvo: Uusia lapsekkaita jutelmia, 1952
 Kiltti poika se Fallesmannin Arvo: Lapsekkaita jutelmia, 1953
 ”Jetsulleen” sanoi Fallesmannin Arvo: Valikoima poikajuttuja, 1956
 Selvä peli, sanoi Fallesmannin Arvo, 1957
 Mina olin veel väikene, 1961
 Tasakäpälää vaan, sanoi Fallesmannin Arvo, 1962
 Rahat taikka henki, sanoi Fallesmannin Arvo, kun maantierosvo oli ja keppihevosella ratsasti, 1964

Lähteet

Kirjallisuus
 Aalto, Jussi: Sakari Pälsi näppäili hyviä kuvia. Helsinki: Otava 1985. ISBN 951-1-08085-7
 Kallenautio, Jorma: Lopen historia. ISBN 951-99093-5-4
 Seitsonen, Oula: Sakari Pälsi. Encyclopedia of Global Archaeology. Springer 2017. ISBN 978-1-4419-0466-9

Viitteet

Kirjallisuutta 
 Carpelan, Christian: On the history and recent studies of the “Antrea net find”. Iskos, 16 vsk., 2008. (Suomen Muinaismuistoyhdistys.)
 Halén, Harry: Memoria saecularis Sakari Pälsi, 1982. [Sakari Pälsin muistiinpanoja tutkimusmatkalta Mongoliaan 1909 ja julkaisuluettelo.] Suomalais-Ugrilainen Seura. 
 Halén, Harry (toim.): Maailman ja mielen maisemia: Sakari Pälsin esseitä. 1993.
 
 
 Nordqvist, Kerkko – Seitsonen, Oula: Seitsemän vuosikymmenen takaisia kenttätyökiireitä: Sakari Pälsin kesämatka 1936. Muinaistutkija 3/2008. (Suomen arkeologisen seuran kausijulkaisu.)
 Relas, Jukka: Sakari Pälsi tallensi tarkasti hämäläistä kotiseutuaan. Hiidenkivi 5/2007.
 Seitsonen, Oula: Sakari Pälsi. Encyclopedia of Global Archaeology. Springer 2017.
 Uino, Pirjo: Sakari Pälsi arkeologina: Julius Ailion oppipojasta oman tien kulkijaksi. Kotiseutu-vuosikirja 2013. (Suomen kotiseutuliitto.)

Dokumentteja
 Metsola, Mirja: Jukopliut: Sakari Pälsin monta elämää. 1995. Yle TV1, Dokumenttitoimitus. (Televisiodokumentti, 50 min.)

Aiheesta muualla 

 Sakari Pälsin seura ry:n verkkosivut.
 Sakari Pälsi, monitoimi. Turun Sanomat 14.12.2004.
 
 Luettelo Sakari Pälsin kirjoittamista lehtiartikkeleista

Suomalaiset arkeologit
Suomalaiset kansatieteilijät
Suomalaiset kirjailijat
Suomalaiset tutkimusmatkailijat
Suomalaiset valokuvaajat
Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Vuonna 1882 syntyneet
Vuonna 1965 kuolleet