joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Tatjana Gsell

Tanja ”Tatjana” Gsell (o.s. Gick, s. 21. toukokuuta 1971 Ebern, Baijeri) on saksalainen julkisuuden henkilö.

Gick opiskeli kauneushoitajaksi ja sairaanhoitajaksi ja työskenteli harjoittelijana ja vastaanotossa kauneusleikkauksiin erikoistuneella Tri. Franz Gsellillä Nürnbergissä. He menivät naimisiin vuonna 1996. Tri. Gsell oli häntä 45 vuotta vanhempi. Tatjana kävi väitteiden mukaan läpi yli 20 kauneusleikkausta muuttuakseen seurapiirikaunottareksi. Miljoonikkoaviomiehensä luottokortilla luksusvaimoksi ryhtynyt Tatjana harrasteli shoppailua Pariisissa ja Milanossa. Paria käsiteltiin usein julkisuudessa lehdistössä. Hänellä oli 500 paria kenkiä, Mercedes Benz, Porsche ja Ferrari. 

Vuoden 2002 lopussa Tatjana Gsell kuitenkin muutti Marbellaan kuusikymppisen düsseldorfilaisen autokauppiaan Helmut Beckerin luo. He antoivat suhteestaan avoimesti haastatteluja. Aviomies jätti viimeisen varoituksen palata kotiin vuoden loppuun mennessä tai rahantulo loppuisi.

5. tammikuuta 2003 kaksi naamioitua miestä murtautui Tri. Franz Gsellin asuntoon Nürnbergin Erlenstegenin lähiössä ja hakkasi hänet kirveellä. He saivat saaliikseen 5 000 euroa. Johtolangaksi jäi muovikassi, jossa oli romaniankielistä kirjoitusta. Tri. Gsell kuoli 26. maaliskuuta oltuaan kaksi kuukautta koomassa. Hänen testamenttinsa jätti koko miljoonien omaisuuden vaimon nimiin. Baijerin valtionsyyttäjä antoi Tatjana Gsellista 11. huhtikuuta pidätysmääräyksen murhan järjestämisestä epäiltynä. Syytettä ei kuitenkaan voitu näyttää toteen. Tatjana Gsell tuomittiin kuitenkin vakuutuspetoksesta 16 kuukauden ehdolliseen vankeuteen. Hän oli järjestänyt jugoslavialaisen rikollisjengin kanssa autonsa ryöstön ja siirron ulkomaille vakuutusrahojen nostamiseksi.

Tatjana Gsell kävi oikeutta Bild-lehteä vastaan heidän käytettyään otsikossaan termiä ”Busenwitwe” (”tissileski”). Berliiniläisen oikeusistuimen päätöksen 26. lokakuuta 2004 mukaan termin käyttö oli sallittua.

Gsell on sittemmin esiintynyt reality-tv-sarjoissa Big Brother (RTL 2) ja Die Alm (ProSieben). Nyttemmin hänet on yhdistetty prinssi Ferfried von Hohenzollerniin (s. 1943) ja he ovat menossa naimisiin. Häät oli tarkoitus järjestää 29. toukokuuta 2006 televisiossa RTL 2:n sarjassa ”Tatjana & Foffi - Aschenputtel wird Prinzessin” (”tuhkimosta prinsessaksi”), mutta ne peruutettiin viimeisessä jaksossa ja suhde kariutui myöhemmin. Prinssi Ferfried on ollut naimisissa aiemmin kolme kertaa.

Lähteitä
 Official Homepage
 IMDB
 Oikeuden päätös termin ”Busenwitwe” käytöstä
 Surgeon’s wife charged with brutal burglary (Daily Times; May 01, 2003)
 Blue blood boils as Kaiser's heir and his plastic princess get married on TV (The Times; May 12, 2006)
 Glamourlady Tatjana Gsell verurteilt (mdr.de; juli 2004)
 Reality-Soap: Tatjana Gsell treu ergeben (MSN.de; 10.05.06)
 Jetzt werden wir Zuschauer für blöd verkauft (Bild)
 The doctor and his doll (Guardian; May 9, 2003)
 The surgeon and his £7m plastic wife (Scotsman; 1 May 2003)

Julkisuuden henkilöt
Saksalaiset henkilöt
Vuonna 1971 syntyneet
Elävät henkilöt
OKKA-säätiö

OKKA-säätiö (Opetus-, kasvatus- ja koulutusalojen säätiö) on suomalainen säätiö. Se on syntynyt Ammattikasvatussäätiön ja Opetusalan koulutussäätiön yhdistymisen myötä. Se aloitti toimintansa vuonna 1997 itsenäisenä organisaationa. Säätiö toimii nimensä mukaisesti opetus-, kasvatus- ja koulutusalojen hyväksi.

OKKA-säätiö harjoittaa julkaisutoimintaa sekä myöntää apurahoja. Säätiön tarkoituksena on toimia opetus-, kasvatus- ja koulutusalojen kehittämiseksi, tieteellisen tutkimuksen edistämiseksi, vaikuttavuuden lisäämiseksi ja arvostuksen kohottamiseksi sekä taidekasvatuksen tukemiseksi.

Lähteet 
 

Suomalaiset säätiöt
Suomen koulutus
Fellah

Fellaheiksi kutsutaan arabimaissa talonpoikia. He ovat vuokraviljelijöitä, eli he eivät omista viljelemäänsä maata. Yleisimmin he viljelevät ohraa ja hirssiä. Fellahit viljelevät maata jokien varsilla, aavikoiden keitailla, sekä muissa paikoissa, joissa on hedelmällistä maata ja vettä riittää kasteluun. Fellahit asuvat savi- ja tiilimajoissa, jotka pitävät lämpötilan sopivana ympäri vuoden. He käyttävät enemmän härkiä kuin koneita maataloustöissä.

Egyptin fellaheita pidetään puhtaimpina muinaisten egyptiläisten jälkeläisinä ja heidän kulttuurissaan on piirteitä sekä muinaisesta Egyptistä että Roomasta.

Aiheesta muualla 

Egyptin etniset ryhmät
Maatalousammatit
Arabimaailma
Selekoksibi

Selekoksibi on syklo-oksigenaasi-2–estäjiin (COX-2-estäjä) kuuluva tulehduskipulääke, jota käytetään muun muassa nivelrikkoon, nivelreumaan ja selkärankareumaan sekä akuuttiin kipuun. Lääkkeen on todettu joskus lisäävän sydäninfarktiriskiä. Asia selvitetään.. Selekoksibiä myydään kauppanimikkeillä Celebra ja Onsenal.
On paljastunut, että yhdysvaltalainen lääkkeen johtava tutkija Scott S. Reuben on väärentänyt lääkettä koskevia aineistoja yli kahdessakymmenessä tutkimuksessaan. Lääkeyhtiö ja asiantuntijat ovat esittäneet erilaisia näkemyksiä siitä, minkä verran Reubenin tuloksilla on ollut vaikutusta lääkkeen käyttöön.

Lähteet

Aiheesta muualla
Tohtori.fi
Lääkelaitos: Celebra 
KEGG: Celecoxib 
ChemBlink: Celecoxib 
Pfizer.fi: Celebra

Tulehduskipulääkkeet
COX-2-estäjät
Neurokirurgia

Neurokirurgia on lääketieteen ala, joka on erikoistunut keskushermoston (selkärangan ja aivojen) kirurgiseen hoitoon. 
 
Neurokirurgi hoitaa useimmiten seuraavia tapauksia, myös äkilliset aivovammat ja niiden nopea kirurginen hoito kuuluu neurokirurgian piiriin.

 kallonsisäiset kasvaimet
 aivovammat
 aivoverisuonitaudit
 selkäydinkanavan kasvaimet ja puristustilat
 hydrokefalus eli vesipää ja likvorivuoto
 vaikeat kiputilat, liikehäiriöt ja epilepsia

Vaativana kirurgian alana neurokirurgiaa voidaan harjoittaa korkeatasoisissa sairaaloissa. Mahdollisuus yhteistyöhön muiden alojen kanssa kuten neuroanestesiologia, neuroradiologia, neuropatologia, neurologia ja lastenneurologia, kliininen neurofysiologia, neuro-otologia ja neuro-oftalmologia mahdollistavat potilaalle paremman hoidon. 

Mikrokirurgian tulo neurokirurgiaan on ollut valtava menestys. Vielä kymmenen vuotta sitten joitain vaikeita leikkauksia pidettiin teoriassa mahdottomina, mutta nykyisen tekniikan ansiosta muun muassa tehokkaat ja tarkat kuvausmenetelmät sekä mikrokirurgia ovat kohentaneet tai pelastaneet tuhansien ihmisten elämiä. Aivotutkimusten lisääntyessä jälkihoidot ovat parantuneet sekä kuntoutuksen merkitystä on ymmärretty.

Kaikissa yliopistosairaaloissa (Helsinki, Kuopio, Oulu, Tampere, Turku) toimii väestövastuullinen neurokirurginen yksikkö. Ensimmäinen perustettiin vuonna 1932 Helsinkiin, Punaisen Ristin sairaalaan, nykyiseen Töölön sairaalaan, ja tämä nykyinen neurokirurgian klinikka palveli pitkään koko Suomen tarpeita.

Koulutus
Neurokirurgiksi opiskelu kestää noin 12 vuotta, johon sisältyy kuusi vuotta lääketieteen runkokoulutusta ja yleistietoa ja viidestä kuuteen vuotta neurokirurgian opiskelua.

Lähteet
http://www.hus.fi
http://www.neurokirurgia.fi

Aiheesta muualla
Rockin da North

Rockin' da North oli suomalainen hip hop -organisaatio ja tunnettu sloganistaan "Tehdään musiikkia yhdessä", jonka mukaisesti yhtyeen jokaisella albumilla on ollut päämääränä saada eri artistit työskentelemään yhdessä.

Rockin' da North on julkaissut kolme albumia; esikoisalbumi RDN Allstars julkaistiin vuonna 2002 ja sille on koottu useita hip hop -artisteja ympäri Suomea. Toisella levyllä vierailee myös ulkomaisia artisteja ja ryhmiä, kuten Wu-Tang Clanin GZA ja RZA sekä Tha Alkaholiks. Tämän albumin jälkeen Rockin' da North jäi tauolle kolmeksi vuodeksi, jolloin yhtyeen jäsenet julkaisivat omien levyjensä ohella myös kaksi Royal Family -levyä. Rockin da Northin viimeistä, vuonna 2006 julkaistua Power of the Sound -albumia mainostettiin ensimmäisenä kotimaisena albumina, joka oli yli 40:n artistin äänittämä ja tuottama kokonaisuus. Levyllä sekoitettiin muun muassa hip hopia, rockia, progea, punkia, heavya, popia sekä klassista musiikkia.

Diskografia

Albumit
 RDN Allstars (BMG, 2002)
 Star Warz (BMG, 2003)
 Star Warz – Kingsize Edition (BMG, 2003)
 Power of the Sound (Edel Records, 2006)

Singlet
 Operaatio RDN (BMG, 2001)
 Rockin' da Planet (BMG, 2001)
 Pelkkää viihdettä (BMG, 2002)
 Kingsize (BMG, 2002)
 One World / Star Warz (BMG, 2003)
 Katujen ääni / Sun kanssa (BMG, 2003)
 Vapaapudotus ja jyrkkä nousu (Edel Records, 2006)

Musiikkivideot
 Operaatio RDN (2001)
 Rockin' da Planet (2001)
 Pelkkää viihdettä (2002)
 One World (2003)
 Star Warz (2003)
 Tallsinki (2003)
 Sun kanssa (2003)
 Vapaapudotus ja jyrkkä nousu (2006)
 Storm of Salvation (2006)

Aiheesta muualla
 

Suomalaiset hip hop -yhtyeet
Svekokarelidit

Svekokarelidit on Ruotsista Suomen kautta Venäjän Karjalaan ulottuva muinaisvuoristo, jonka lounaisosaa nimitetään svekofennideiksi ja koillisosaa karelideiksi. Svekokarelidit sijaitsevat osittain vanhemman (n. 2,7 miljardia vuotta) presvekokarelidisen pohjakompleksin (granuliitti, gneissi, liuskeet) päällä. Karelidit syntyivät vajaat 2 mrd. vuotta sitten Jatulimantereelle ja tämän reunalle kerrostuneista muodostumista.

Karelidit
Karelidit ovat muinainen vuorijono, joka kulki Itä-Suomesta Länsi-Lappiin. Se muodosti nykyisen Itä-Suomen vaara-alueen ja Lapin tunturialueet halkoen Keski-Suomea. Karelidien synty on ajoitettavissa noin kaksi miljardia vuotta taaksepäin, kun paksut hiekkakivikerrostumat kivettyivät ja sen jälkeen poimuttuivat mannerlaattojen törmätessä. Tässä tapahtumassa syntyi kvartsiittinen selänne, joka on uhmannut ympäristöään paremmin jääkausien kulutusta ja rapautumista. Käsivarren Lapin tunturit kuuluvat kuitenkin uudempaan Skandien vuoristoon ja ovat tämän takia myös muita Suomen tuntureita korkeampia. Kolmas vuoristo on Svekofennidit, joka kulki Etelä-Suomen poikki Ruotsiin.

Karelidien arvioidaan ulottuneen noin neljän kilometrin korkeuteen, eli arvioidaan olleen samankorkuisia kuin nykyiset Alpit. Kuitenkin vuosimiljardien aikana eroosio on kuluttanut vuoret niin, että jäljellä on enää peneplaani, puolitasanko.

Svekofennidit
Svekofennidit oli nykyisten Alppien kaltainen poimuvuoristo Suomessa noin 1800–1700 tai 1900-2000 miljoonaa vuotta sitten. Maanjäristykset olivat tuolloin yleisiä. Vuosimiljoonien kuluessa tuo vuoristo on kulunut pois, ja siitä on muistona enää sen syvät juuriosat. Muinaisista tulivuorista kertovat eräät tulivuorten tuhkasta ja sulasta laavasta syntyneet kivilajit kuten tuffiitit ja erilaiset amfiboliitit.  Svekofennidien jäljiltä olevissa muodostumissa kallioperässä on graniitin granoliitin ja tonaliitin eri muotoja. Näihin muodostumiin kuuluu myös Keski-Suomen laaja karkean graniitin alue. Etelä-Suomessa Svekofennidien alueelle on muodostunut rapakivigraniittia ja Satakuntaan myös hiekkakiveä. Näiden kivilajien muodostumiseen vaikuttivat maaperän lohkoliikunnot ja mahdollisesti myös kemiallinen rapautuminen.

Lähteet
WSOY facta, Suuri tietosanakirja

Katso myös 
 Svekofenniset liuskealueet
 Karjalaiset liuskealueet
 Kaledonidit

Suomen geologia
Ruotsin maantiede
Karjalan tasavallan maantiede
Euroopan vuoristot
Sapokan vesipuisto

Sapokan Vesipuisto on Kotkan keskustassa Kotkansaarella sijaitseva puisto. Puistoalue käsittää noin kolme hehtaaria Sapokanlahden pohjukan ympäristöä. Sapokanlahti on ollut kaavassa puistoalueena jo vuodesta 1917 lähtien. Nykyisen vesipuiston rakentaminen aloitettiin vuonna 1990. Pääsuunnittelija on Kotkan kaupunginpuutarhuri Heikki Laaksonen.

Puiston kuvaus 
Puistossa on noin 20 metriä korkea vesiputous, jonka vesi pumpataan merestä puolen kilometrin päästä. Putouskallion huipulla on nähtävillä yli 20 kivipaatta, ”Kiviset Kotkat”, jotka esittelevät suomalaisia kivilaatuja. Myös puiston rakenteissa on käytetty työstettyä tai työstämätöntä kiveä monipuolisesti.

Puiston merenpuoleisessa osassa on säilytetty alkuperäistä luonnonmukaista kasvillisuutta, johon kuuluu vanhoja mäntyjä ja tervaleppiä. Näiden seuraksi on istutettu alppiruusuja ja monia luonnonkasveja. Puiston kaupunginpuoleinen osa on rakennettu voimakkaammin, siellä sijaitsevat ruusuterassi ja kivikkopuutarha. Puistossa on käytössä runsaasti erikoisvalaisimia, joilla tuodaan harkitusti esiin eri kohteita eri vuodenaikoina.

Taideteokset 
Puistossa on toistakymmentä Hannele Kylänpään vuosina 2007–2010 pystytettyä eläinaiheista veistosta. Kylänpään pronssinen sorsaveistos, emo ja poikanen, varastettiin vuonna 2008. Teoksen emo tuli esiin tv-ohjelman kuvauksissa syksyllä 2013. Arvioitavaksi tuonut henkilö oli ostanut sen huutokaupasta. Emo on palautettu paikalleen. Vuonna 2016 puistoon pystytettiin Eero Hiirosen veistokset Vesitorso, Veden vartija ja Vedestä lähtenyt.

Tunnustukset 
Puisto on palkittu Vuoden valaistuskohteena 1993, Vuoden ympäristörakenteena 1994 ja Vuoden kivityökohteena 1996. Vuonna 2019 puisto sai Green Flag Award -palkinnon joka myönnetään laadukkaasti ylläpidetyille ja kansainvälisen tason viheralueille jotka ovat kaikille avoinna. Kotkan kaupunki osallistui Green Flag Award -hankkeeseen ensimmäistä kertaa ja Sapokan vesipuiston lisäksi kaksi muutakin puistoa sai saman tunnustuksen: Katariinan Meripuisto ja Jokipuisto.

Kuvia

Lähteet

Aiheesta muualla  

 
 
 
 

Kotkan nähtävyydet
Kotkan puistot
Vuoden ympäristörakenne
Raision Ryhti

Raision Ryhti on urheiluseura, joka aloitti toimintansa 1951 TUL:n alaisena seurana. 

Juha Kärkkäinen aloitti judotoiminnan tammikuussa 1981.

Ryhmät

 Tenavat 
 Jatkoryhmä
 kilpuryhmä
 kuntojudo
 erityisjudo

Valmentajat

 Kari Kota-aho
 Seppo Tuomaala
 Tero Valtonen

Raisiolaiset urheiluseurat
Suomalaiset urheilun yleisseurat
Mikko Mäkelä (kirjastonjohtaja)

Mikko Alvar Mäkelä (11. syyskuuta 1910 Orimattila – 7. marraskuuta 1985 Tampere) oli Tampereen kaupunginkirjaston johtaja sekä maineikas ja karismaattinen kulttuurihenkilö, Mäkelän piirin perustaja ja ydin. Mäkelän piiristä sai vauhtia muun muassa Väinö Linnan kirjailijanura. 

Vuonna 1910 maanviljelijäperheeseen syntynyt Mikko Mäkelä valmistui filosofian maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 1936. Opiskeluaikoinaan Mäkelällä oli ollut huonetoverina jonkin aikaa runoilija Kaarlo Sarkia. Mäkelä oli Suomen kirjastoseuran puheenjohtaja ja kunniapuheenjohtaja ja Kirjastopalvelu Oy:n (nyttemmin BTJ Finland Oy) perustaja.

Mäkelä valittiin Tampereen kaupunginkirjaston johtajaksi 1942, mutta hän aloitti virassa vasta sodan jälkeen. Hän aloitti kirjastossa kirjauutuuksien esittelyt, joiden ympärille muodostui niin sanottu Mäkelän piiri. Piirin johdossa oli aluksi Lauri Viita, jonka muutettua kaupungista piirin keulahahmoksi nousi Väinö Linna.

Mäkelän mukaan on nimetty Suomen kirjastoseuran tutkimus- ja palkintorahastosta jaettava Mikko Mäkelä -palkinto, joka myönnetään kirjastoalalle tehdystä pitkäaikaisesta tai ansiokkaasta työstä. 

Suomen kirjastoseuran viimeinen Mikko Mäkelä -mitali myönnettiin 2005 kirjastoneuvos Tuula Martikaiselle, joka on jatkanut Mäkelän viitoittamaa tietä. Mitaleja lyötiin rajoitettu erä.

Mikko Mäkelälle myönnettiin kirjastoneuvoksen arvonimi vuonna 1964.

Lähteet
 Mäkelän piiri
 Suomen kirjastoseura

Viitteet

Suomalaiset kirjastonjohtajat
Mäkelän piiri
Vuonna 1910 syntyneet
Vuonna 1985 kuolleet
Pikkuhaikara

Pikkuhaikara (Ixobrychus minutus) on todella pieni haikaralaji, kooltaan alle puolet esimerkiksi harmaahaikarasta. Suomessa se on suurharvinaisuus.
__notoc__

Koko ja ulkonäkö 
Pikkuhaikaran kaula on lyhyt ja nokka melko pitkä. Koiraan selkä, niska ja siivet ovat mustat, siivissä valkeat läikät. Naaras on ruskehtavampi. 
Pituus 35 cm, siipien kärkiväli 55 cm, paino 70-170 grammaa. Jalat niillä on pitkät, ja silmät yleensä keltaiset.

Levinneisyys 
Pikkuhaikara pesii Euroopan lauhkeilla alueilla ja Aasian puolella, ja talvehtii Afrikassa.

Lähteet

Aiheesta muualla 

  

Haikarat
Aavikkohaukka

Aavikkohaukka (Falco cherrug) on suurikokoinen jalohaukka, Suomessa suurharvinaisuus. Lajin kuvaili ja nimesi John Edward Gray 1834.

Koko ja ulkonäkö 
Aavikkohaukan lentosiluetti muistuttaa tunturihaukkaa, ja se on melkein yhtä isokin:  
Pituus 47–55 cm, siipien kärkiväli 130 cm, naaraan paino 850 grammaa, koiraan 1 100 grammaa. Päältä ruskea, alta vaalea. "Housut" tummat. Hyvin samannäköinen kuin keltapäähaukka. Lajista tunnetaan 2 alalajia, läntinen F. c. cherrug ja itäinen F. c. milvipes.

Levinneisyys 
Aavikkohaukka on muuttolintu. Se pesii Itä-Euroopasta Mantsuriaan ulottuvalla alueella ja talvehtii Etiopiassa, Arabian niemimaalla, Intiassa ja Länsi-Kiinassa. Kiinan kanta on romahtanut ja koko Keski-Aasian kanta on vähentynyt. Vähenemisen pääsyynä on aikuisten haukkojen pyydystäminen sekä poikasten ja munien keräily Lähi-idän haukkametsästäjien eli falkonieerien tarpeisiin. Vähenemisen syyksi on esitetty myös ravintoeläimen siiselin väheneminen. Maailman populaation kooksi on arvioitu noin 37 000 paria. Suomessa laji on tavattu 2020 mennessä vain neljästi. Lisäksi on useita havaintoja, jotka koskevat tarhakarkulaisia.

Elinympäristö 
Aavikkohaukka viihtyy avoimilla viljelysmailla, aroilla ja harvapuistoisilla alueilla.

Lisääntyminen 
Aavikkohaukka tekee 3–5 munaa maakuoppaan tai toisen lajin hylkäämän puussa olevan pesän päälle kyhäämäänsä pesään. Haudonta kestää kuukauden, vain naaras hautoo ja koiras tuo sille ruokaa.

Ravinto  
Aavikkohaukka syö pääasiallisesti siiseleitä, mutta se saalistaa myös muita pikkunisäkkäitä kuten hyppyrottia, aavikkorottia, myyriä, sopuleita, murmeleita ja hamstereita, sekä joskus siilejä, jäniksiä ja näätäeläimiä. Laji saalistaa myös lintuja, erityisesti kottaraisia, kiuruja ja kyyhkyjä, harvemmin haikaroita,trappeja ja sorsia. Hätäravintona aavikkohaukka syö liskoja, sammakoita ja hyönteisiä.

Lähteet 
 Génsböl, Benny & Koskimies, Pertti 1995: Suomen ja Euroopan päiväpetolinnut. - WSOY. Hongkong. ISBN 951-0-20236-3

Viitteet

Aiheesta muualla 
 
                                                                                      
Jalohaukat
Uhanalaiset linnut
Karigasniemi

Karigasniemi () on yksi Utsjoen kylistä ja raja-asema. Se sijaitsee kantatien 92 päätepisteessä (ja valtatien 4 päätepisteessä 1940-luvulta 1990-luvulle). Karigasniemen lähin naapuri on Norjan puolella sijaitseva Kaarasjoki. Valtakunnan raja Suomen ja Norjan välillä kulkee kylän ohitse virtaavassa Inarijoessa, joka muuttuu Kaarasjoen yhtymäkohdassa Tenojoeksi muutaman kilometrin päässä kylästä pohjoiseen. Kylän kohdalle jokeen on tehty vuonna 1958 silta palvelemaan rajan ylittävää liikennettä. Tulliaseman rakennus on Suomen puoleisella rannalla.

Karigasniemen talouselämä on vireää johtuen Tenojoen mukanaan tuomasta kalastusmatkailusta ja siitä, että rajan takana Norjassa tulo- ja hintataso ovat huomattavasti Suomea korkeammat, minkä vuoksi norjalaisten ostosmatkailu kylään on hyvin vilkasta, etenkin rautakaupan kohdalla heidän osuutensa muodostaa enemmistön asiakkaista. Kylässä on useita ravintoloita, bensiiniasemia ja kylän kokoon nähden poikkeuksellisen suuri marketti. Karigasniemellä on aikoinaan sijainnut Suomen pohjoisin kasinopelipöytä (Black Jack).

Karigasniemeltä johtaa kunnan keskukseen Utsjoelle seututie 970, joka seuraa Tenojoen vartta, ja matkaa kertyy noin 102 kilometriä. Tieyhteys valmistui vuonna 1983. Vaihtoehtoinen tieyhteys Utsjoelle kulkee Kaamasen kautta nelostietä pitkin. Karigasniemeltä lähtee etelään Angeliin johtava 63 kilometrin pituinen sorapintainen maantie 9704.

Lähteet

Aiheesta muualla

Utsjoen kylät
Taavi Soininvaara

Taavi Reko Kristian Soininvaara (s. 11. heinäkuuta 1966 Imatra) on suomalainen kirjailija ja kolumnisti.

Elämä ja ura 
Soininvaara asui lapsuutensa Imatralla lukuun ottamatta Yhdysvalloissa viettämäänsä vaihto-oppilasvuotta. Hänen äitinsä työskenteli opettajana ja isä pankinjohtajana. Perheeseen kuului myös isosisko. Soininvaara valmistui ylioppilaaksi Imatrankosken lukiosta 1986 ja oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopistosta vuonna 1991. Hän suoritti jatko-opintoja Helsingin yliopistossa 1991–1995. Soininvaara työskenteli valmistumisensa jälkeen juristina rahoituslaitoksissa sekä teollisuuden johtotehtävissä.

Soininvaaran esikoisteos Ebola-Helsinki ilmestyi vuonna 2000. Soininvaara jättäytyi vapaaksi kirjailijaksi vuonna 2001. Kolmannesta romaanistaan Koston komissio Soininvaara sai Suomen dekkariseuran Vuoden johtolanka -palkinnon keväällä 2003. 

Soininvaaran teosten aiheena ovat muun muassa kansainvälisen politiikan, rikollisuuden, teknologian ja talouden ajankohtaiset kysymykset. Ratamo-sarjan päähenkilö on suojelupoliisin osastopäällikkö Arto Ratamo. Soininvaara on kirjoittanut myös neliosaisen kirjasarjan, jonka päähenkilö on suomalainen YK:n työntekijä Leo Kara.

Lähes kaikki Soininvaaran teokset on käännetty saksaksi. Moskito TV on tuottanut Soininvaaran kirjoihin perustuvan televisiosarjan Ratamo, joka on esitetty muun muassa C-More ja MTV-kanavilla vuosina 2018-2020. Soininvaara on kirjoittanut myös maailmanpolitiikkaa ja kansainvälistä rikollisuutta käsitteleviä kolumneja useille suomalaisille sanoma- ja aikakauslehdille, kuten Prima, Kauppalehti Optio, HS.fi, Tekniikan Maailma ja Apu.

Soininvaara on poliitikko ja kirjailija Osmo Soininvaaran serkku.

Teokset 
 Arto Ratamo -sarja 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 ISBN 978-951-1-30722-8
 
 
 
 
 

 Leo Kara -sarja
 
 
  
 

Novellikokoelmat

Antologiat 
 
 Kultainen peura, 15 rikoskirjailijan yhteistyössä tekemä Suomen dekkariseuran 25-vuotisjuhlajulkaisu, 2004.
 Novelli Nuoret ja urheat, Verkon silmässä antologia (toim. Johanna Sinisalo), Tammi 2005.
 Novelli Vapauttava tuomio, Naisen rikos – intohimosta rikokseen antologia (toim. Tero Liukkonen) Gummerus 2006.
 Rikosnovelli Rikollisen kaunis, saksankielinen antologia Morden im Norden, 2003. Krüger Verlag.
 Rikosnovelli Vanakkam in Hamm, saksankielinen antologia Mords.Metropole.Ruhr, 2010. Grafit Verlag.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Sanojen aika -haastattelu Kirjasampo.fi:ssä

Suomalaiset rikoskirjailijat
Suomalaiset juristit
Vuonna 1966 syntyneet
Elävät henkilöt
Sihvo

Sihvo voi tarkoittaa:

 Sihvo, kylä Lemillä
 Ryhmä Sihvo, talvisodan aikana perustettu suomalainen sotaväenosasto

Sukunimi
 Aarne Sihvo (1889–1963), jalkaväenkenraali (jääkäri)
 Aarno Sihvo (1922–1991), kenraaliluutnantti, Jussi Sihvon poika
 Armas Sihvo (1889–1918), jääkärivääpeli
 Hannes Sihvo (1942–2003), kirjallisuustieteilijä, historioitsija ja professori
 Ilmari Sihvo (1895–1964), jääkärikapteeni
 Jouko Sihvo (s. 1931), tuomiorovasti ja professori, Kirkon tutkimuskeskuksen johtaja, 
 Johannes (Jussi) Sihvo (1892–1949), jääkärikenraalimajuri
 Kustaa Sihvo (1900–1940), majuri ja ilmavoimien esikuntapäällikkö
 Marketta Sihvo, puhe- ja ääniterapian kehittäjä
 Otto Sihvo (s. 1998), e-urheilija
 Sam Sihvo (1892–1927), jääkärivänrikki
 Sami Sihvo (s. 1932 ), kenraalimajuri,  Jussi Sihvon poika
 Tauno Sihvo (1887–1967), jääkärivänrikki

Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Rust

Rust voi tarkoittaa seuraavia:
 Rust, kaupunki Itävallassa
 Rust, kunta Saksassa
 Rust, suomalainen metalliyhtye 
 Rust, Mozillan kehittämä ohjelmointikieli
 Rust, Facepunch Studiosin kehittämä tietokonepeli
 Rust in Peace, Megadethin albumi
 Sukunimenä:
 Bernhard Rust (1883–1945), saksalainen poliitikko, natsi-Saksan opetusministeri 1934–1945
 Bryan Rust (s. 1992), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
 George Rust (1628–1670), brittiläinen pappi, teologi ja filosofi
 Mathias Rust (s. 1968), saksalainen harrastajalentäjä
 Mathias Rust (s. 1982), ruotsalainen elokuvanäyttelijä
 Rod Rust (1928–2018), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon valmentaja ja puolustuksen koordinaattori
Opera Mini

Opera Mini on Opera verkkoselaimen Java-kielellä ohjelmoitu versio mobiililaitteille. Ohjelma toimii lähes kaikissa Javaa tukevissa kännyköissä ja kämmentietokoneissa mahdollistaen pääsyn www:hen myös alemman hintaluokan puhelimilla, joissa ei alun perin ole kuin WAP-selain tai ei ole selainta laisinkaan.

Opera Mini ei ole suorassa yhteydessä Internetiin, vaan ottaa yhteyden Operan välityspalvelimiin. Nämä palvelimet hoitavat tiedon haun Internetistä, sen sovittamisen pienelle ruudulle, pakkaamisen ja lopulta Opera Minille välityksen. Esimerkiksi www-sivujen kuvat pienennetään mobiililaitteen näytölle riittävään tarkkuuteen, jolloin säästetään merkittävästi siirrettävän datan määrässä, yleensä noin 70–90 %.

Myös kehittyneille kämmentietokoneille ja älypuhelimille (Palm OS, Symbian OS, Windows Phone, Windows Mobile) Opera Mini antaa näin mahdollisuuden selata Internetiä pienemmin tiedonsiirtokustannuksin. Ohjelmasta on olemassa kaksi eri versiota (basic & advanced) puhelimen muistimäärän mukaan. Sen voi ladata suoraan puhelimen omalla WAP-selaimella osoitteesta mini.opera.com.

Ominaisuudet versio versiolta

Opera Mini 1 
 Tiedon pakkaus ennen mobiililaitteelle lähetystä
 Sivuhistoria ja kirjanmerkit
 Sisäänrakennettu etsintä monilla hakukoneilla
 Välimuisti viimeisimmille sivuille (riippuen puhelimen muistista)
 Käännetty yli 30 kielelle (myös Suomi)

Opera Mini 2
 Kuvien ja tiedostojen lataus puhelimeen
 Vaihdettava ulkoasu (teemat)
 Pikanäppäimet suosituimmille sivuille ja toiminnoille
 Säädettävä kirjasinkoko
 Suurienkin kuvien katselu osissa zoomaamalla
 Siirtymäefektit ja muita visuaalisia parannuksia

Opera Mini 3
 Tuki SSL-salatuille yhteyksille
 Kuvien lähetys nettisivuille
 Kuvablogi-ominaisuus
 RSS-lukija
 Pitkien listojen ja luetteloiden lyhennys

Opera Mini 4
 Sivujen näyttö kokonaisuudessaan, zoomaus eri kohtiin
 Kirjanmerkkien synkronointi Opera-selainten kesken (Opera Link)
 Sivujen selaus myös vaakasuorassa.
 Kursori
 Haun luonti minkä tahansa sivun hakukentästä
 Laajempi CSS-tuki

Opera Mini 5
 Välilehtien käyttö

Katso myös 
 Opera Mobile

Aiheesta muualla
 Opera Minin virallinen sivusto
 Tuetut puhelinmallit (lataussivu)
 Opera Mini FAQ
 Opera Mini -simulaattori

Lähteet 

Opera
Android-sovellukset
IOS-sovellukset
BlackBerry-sovellukset
Symbian-sovellukset
Windows Phone -sovellukset
Bada-sovellukset
Java ME -sovellukset
Windows Mobile -sovellukset

de:Opera#Opera Mini
it:Opera (browser)#Opera Mini
ro:Opera (navigator web)#Opera Mini
Jom ha'atsma'ut

Jom ha'atsma'ut () eli Israelin itsenäisyyspäivä on Israelin kansallinen juhlapäivä, jolloin juhlitaan maan vuonna 1948 antamaa itsenäisyysjulistusta. Sitä vietetään ijar-kuun viidentenä päivänä heti kaatuneiden muistopäivän (jom hazikaron) päätyttyä.

Ijar-kuun viides päivä on Israelin itsenäisyysjulistuksen vuosipäivä. Israelin ensimmäinen pääministeri David Ben-Gurion luki sen Tel Avivissa tuona päivämääränä vuonna 14. toukokuuta 1948. Itsenäisyyspäivän päivämäärä saattaa vaihdella, jotta juhla ei osuisi sapatiksi eikä sitä edeltävälle tai seuraavalle päivälle. Siten juhlaa vietetään ijar-kuun viidettä päivää lähimpänä tiistaina, keskiviikkona tai torstaina. Jos ijar-kuun viides päivä on sapatti eli lauantai, itsenäisyyspäivää vietetään kolmantena päivänä eli edellisenä torstaina, jos taas perjantai, neljäntenä päivänä.

Itsenäisyyspäivän vietto alkaa virallisella seremonialla Herzl-kukkulalla Jerusalemissa edellisen päivän iltana. Se sisältää muun muassa sotilasmarssin ja knessetin (Israelin parlamentti) puhemiehen puheen. Kukkulalle sytytetään myös kaksitoista merkkitulta, yksi kutakin Israelin heimoa kohti. Tulen sytyttäminen on kunniatehtävä, johon valitaan joka vuosi tusina ansioitunutta kansalaista. Juhlaan kuuluu myös ilotulituksia. Tavalliset kansalaiset viettävät päivää esimerkiksi eväsretkeillen tai tanssien. Myös muut juutalaiset ympäri maailmaa juhlistavat Israelin itsenäisyyspäivää eri tavoin.

Gregoriaanisessa kalenterissa 

Jom ha'atsma'utia vietetään ijar-kuun viidentenä päivänä. Gregoriaanisessa kalenterissa sitä vastaavat seuraavat päivämäärät:

2006: 3. toukokuuta
2007: 24. huhtikuuta
2008: 8. toukokuuta
2009: 29. huhtikuuta

Aiheesta muualla 

Jewish Virtual Library: Yom Ha-Atzmaut 
Valokuvia itsenäisyysypäivän vietosta Jerusalemissa
Israelin ulkoministeriön sivut: Israelin itsenäisyys julistus puhuttuna että tekstinä (englanniksi ja hepreaksi

Juutalaiset juhlapäivät
Israelilainen kulttuuri
Edi Rama

Edi Rama (s. 4. heinäkuuta 1964 Tirana) on albanialainen poliitikko ja taiteilija. Rama valittiin Tiranan pormestariksi vuonna 2000 ja hän on johtanut Albanian sosialistista puoluetta vuodesta 2005. Rama nousi Albanian pääministeriksi vuonna 2013.

Poliittinen ura 
Rama on entinen koripalloilija ja taiteilija, joka eli ja työskenteli Pariisissa 1990-luvun puolivälissä. Hänen isänsä oli tunnettu kuvanveistäjä. Albanian kommunistihallinnon kaatumisen aikaan Rama toimi Albanian taideakatemian professorina eikä ollut tuolloin poliittisesti aktiivinen. Rama muutti Pariisiin vuonna 1995 saatuaan apurahan. Hän oli lähellä menettää henkensä olleensa vierailulla kotimaassaan vuonna 1997 ryöstäjien käydessä hänen kimppuunsa metalliputken kanssa. Vuonna 1998 Rama palasi jälleen Albaniaan osallistuakseen isänsä hautajaisiin. Tuolloin pääministeri Fatos Nano pyysi hänet hallitukseensa kulttuuriministeriksi. Rama hyväksyi tarjouksen muttei liittynyt tuolloin sosialistipuolueeseen.

Demokraattisen puolueen kymmenen vuotta kestänyt valtakausi Albanian pääkaupungin Tiranan johdossa päättyi lokakuussa 2000, kun Rama valittiin kaupungin pormestariksi. Hän oli ehdolla tehtävään sitoutumattomana sosialistipuolueen tuella. Rama toimi pormestarina vuoteen 2011 saakka.

Rama valittiin Albanian sosialistisen puolueen johtajaksi vuonna 2005. Demokraattisen puolueen voitettua täpärästi vuoden 2009 parlamenttivaalit sosialistipuolue kieltäytyi hyväksymästä vaalitulosta ja puolue järjesti suurmielenosoituksia ja protesteja vaatien äänten uudelleenlaskua. Kiistely vaalituloksesta oli lähellä ajaa Albanian kaaokseen, ja siitä muodostui lopulta merkittävä este maan lähemmälle EU-integraatiolle.

Pääministeriksi Rama nousi syyskuussa 2013 kolme kuukautta sen jälkeen, kun sosialistipuolue oli saanut suurvoiton parlamenttivaaleissa, joka päätti Demokraattisen puolueen kahdeksan vuotta kestäneen aseman maan johdossa. Raman tärkeimpiä vaalilupauksia olivat Albanian talouden elvyttäminen, taistelu levinnyttä korruptiota ja rikollisuutta vastaan ja Albanian EU-integraation nopeuttaminen. Euroopan unioni oli kahdesti aiemmin hylännyt Albanian jäsenyyshakemuksen, ja valvoi vaaleja tarkasti pitäen niitä tärkeänä testinä integraatiota varten.

Albaniassa oli vuoden 2019 alkupuolella kuukausia jatkuneita mielenosoituksia, joissa vaadittiin vuodesta 2013 lähtien vallassa olleen sosialistipääministeri Edi Raman eroa ja ennenaikaisia vaaleja. Pääoppositiopuolue keskustaoikeistolainen demokraattinen puolue syytti Ramaa ja tämän hallitusta yhteyksistä järjestäytyneesen rikollisuuteen ja korruptioon. Oppositio myös kyseenalaisti vuoden 2017 parlamenttivaalien tuloksen ja syytti sosialisteja vaalivilpistä. Kansainvälisten vaalitarkkailijoiden mukaan vaalit kuitenkin sujuivat enimmäkseen hyvin.

Lähteet

Aiheesta muualla

 City Mayors: Mayor of Tirana 

Albanialaiset poliitikot
Albanian pääministerit
Kulttuuriministerit
Albanialaiset taidemaalarit
Albanialaiset kuvanveistäjät
Albanialaiset koripalloilijat
Vuonna 1964 syntyneet
Elävät henkilöt
Ajan lyhyt historia

Ajan lyhyt historia () on vuonna 1988 ilmestynyt Stephen Hawkingin kirjoittama tietokirja, joka nousi nopeasti bestselleriksi ja jota myytiin yli 9 miljoonaa kappaletta vuoteen 2002 mennessä. Kirjasta tehtiin kuvitettu laitos vuonna 1996, ja kirja on käännetty yli 40 kielelle. Kirja rikkoi myös ennätyksiä pysyttelemällä The Sunday Times -lehden kymmenen myydyimmän kirjan listalla 237 viikkoa eli kauemmin kuin yksikään aikaisempi kirja. Kirjan on suomentanut Risto Varteva, ja suomennoksen on julkaissut WSOY vuonna 1988.

Kirja käsittelee useita kosmologian aihealueita, ja siinä esitetään muun muassa teoriat alkuräjähdyksestä, mustista aukoista ja niin sanotuista supersäikeistä. Kirja pyrkii ennen kaikkea tarjoamaan aiheesta yleiskuvan, mutta toisin kuin monet muut tietokirjat se pyrkii myös valottamaan eräiden matemaattisten kaavojen merkitystä.

Stephen Hawkingin mukaan joku oli sanonut, että jokainen kirjassa esiintyvä yhtälö puolittaa kirjan lukijamäärän, joten Hawkingin kirjan ainoana yhtälönä on Einsteinin E=mc².

Rakenne 
Hawking käyttää kirjassaan kronologista rakennetta: edellinen luku johdattaa seuraavan luvun uusiin aiheisiin. Lisäksi kirjaa on saatettu uusintapainoksissa ajan tasalle, ja esimerkiksi luku 10, Madonreikä ja aikamatka, on kokonaan uusi verrattuna aprillipäivänä 1988 julkaistuun ensimmäiseen painokseen.

Sisällys 
 Ihmisen maailmankuva
 Ihmisen maailmankuvan kehitys maailmankaikkeudesta 
 Avaruus ja aika
 Aika-avaruus Galileo Galilein ja Isaac Newtonin ajasta Albert Einsteinin kehittämään suhteellisuusteoriaan asti
 Laajeneva maailmankaikkeus
 Edwin Hubblen todistus maailmankaikkeuden laajenemisesta sekä taustasäteily
 Epätarkkuusperiaate
 Heisenbergin epätarkkuusperiaate
 Alkeishiukkaset
 Brownin liike ja alkeishiukkaset
 Mustat aukot
 Mustien aukkojen synty ja toiminta
 Mustan aukon säteily
 Hawkingin säteily
 Maailmankaikkeuden synty ja kehitys
 Alkuräjähdys ja inflatorinen eli laajeneva maailmankaikkeus
 Ajan suunta
 Absoluuttinen ja suhteellinen aika sekä niiden erot
 Madonreikä ja aikamatkat
 Madonreikien toimintamalli ja aikamatkailu
 Fysiikan yhtenäistäminen
 Säieteoria, M-teoria ja kaiken teoria
 Yhteenveto

Mainittujen lukujen ohella kirja kertoo lyhyesti omissa jaksoissaan Albert Einsteinista, Galileo Galileista ja Isaac Newtonista.

Lähteet

Kirjallisuutta 
 

Kirjat tähtitieteestä
Vuoden 1988 kirjat
Brittiläiset tietokirjat
Seulonnan keskeiset artikkelit
Riviera

Riviera on rannikkoalue Ligurianmeren pohjoisrannalla. Se jakautuu Italian Rivieraan, joka ulottuu Ranskan rajalta La Speziaan, sekä Ranskan Rivieraan, joka muodostaa Ranskan Välimeren-rannikon itäisimmän osan ja tunnetaan myös nimellä Côte d'Azur. Ranskan Rivieran itäosassa, lähellä Italian rajaa, sijaitsee Monaco.

Pääasiassa ilmastonsa ja maisemiensa vuoksi sekä Ranskan että Italian Riviera ovat 1800-luvun lopulta saakka kuuluneet maailman suosituimpiin turistikohteisiin. Tähän liittyen nimitystä Riviera on alettu käyttää myös seuraavista turistikohteina tunnetuiksi tulleista alueista:

 Amerikan Riviera eli Santa Barbaran kaupunki Kaliforniassa, Yhdysvalloissa
 Ateenan Riviera Kreikassa
 Bulgarian Riviera
 Englannin Riviera
 Idän Riviera eli Long Beach New Yorkissa, Yhdysvalloissa
 Irlannin Riviera eli Rockaway Beach Yhdysvaltain New Yorkin Queensissa, jossa asuu paljon irlantilaisia
 Irlannin Riviera eli South Shore Yhdysvaltain Massachusettsissa, jossa asuu paljon irlantilaisia
 Itävallan Riviera
 Mayan Riviera Meksikossa
 Meksikon Riviera
 Montenegron Riviera
 Punaisenmeren Riviera Egyptissä
 Pohjolan Riviera eli Terijoen Kuokkalan mäntykankaat ja hiekkarannat
 Punaniskojen Riviera eli Emerald Coast Floridassa, Yhdysvalloissa
 Sveitsin Riviera Genevenjärven koillisrannalla
 Turkin Riviera
 Balatonin Riviera eli Balatonfüred ympäristöineen Unkarissa.

Rannikot
Välimeri
Slim Borgudd

Karl Edward Tommy "Slim" Borgudd (s. 25. marraskuuta 1946 Borgholm) on ruotsalainen rumpali ja entinen autourheilija. Hän osallistui muun muassa Formula 1 -sarjaan. Urallaan Borgudd osallistui kaikkiaan 15 GP-kilpailuun vuosina 1981 ja 1982. F1-uran parhaaksi saavutukseksi jäi 6:s tila Englannin GP:ssa ATS-tallin autolla vuonna 1981. F1-uran jälkeen Borgudd menestyi FIA European Truck Racing Cupissa vuosina 1986–1998. Vuodelta 1995 ansioluetteloon kirjattiin Cup-mestaruus. 

Moottoriurheilu-uran ohessa Borgudd tunnettiin myös ruotsalaisen popyhtye ABBAn studiorumpalina. ABBA toimi myös Borguddin sponsorina tämän ajaessa ATS-tallissa. Kilpa-auton sivuponttooneissa oli näyttävät ABBA-logot.

Lähteet

Viitteet 

Ruotsalaiset Formula 1 -kuljettajat
Ruotsalaiset rumpalit
Vuonna 1946 syntyneet
Elävät henkilöt
Muinaisen Egyptin ruokakulttuuri

Tämä artikkeli käsittelee muinaisen Egyptin (3000 eaa. - 525 eaa.) ruokakulttuuria.

Muinaisessa Egyptissä tunnettiin yleisesti kaksi ruokajuomaa, viini ja olut. Olutta valmistettiin leivänpaloista, vedestä ja käyneistä taateleista, ja sitä juotiin pienistä savikulhoista.

Egyptissä 600-luvulla eaa. vieraillut kreikkalainen Herodotos kirjoittaa, ettei Egyptissä tunnettu viiniä. Nykyisen arkeologisen todistusaineiston valossa tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Viini oli suosituinta yläluokkien keskuudessa, ja se oli tavallinen ruokajuoma heidän illallisillaan ja suurissa juhlissa. Viiniä säilytettiin suurissa saviruukuissa, amforoissa.

Yleisin ruokalaji oli leipä, jota valmistettiin vehnästä ja ohrasta. Leipä oli aterioiden pääruokalaji, ja muita ruokia pidettiin lisukkeina. Leipä sisälsi paljon hiekkaa, ja osin siksi egyptiläisten hampaat olivat usein hyvin kuluneita. 

Egyptissä ei tunnettu sokeria. Makeutusaineena käytettiin hunajaa, joka oli erittäin kallista ja siksi ainoastaan rikkaiden saatavissa.

Egyptiläisessä ruokakulttuurissa tavallisia olivat viikunat, taatelit, selleri, lehtisalaatti, lampaanliha, naudanliha ja sianliha. Tosin suhtautuminen sianlihan syöntiin vaihteli eri aikakausina; yleisesti ottaen se oli kiellettyä papistolta mutta ei tavalliselta kansalta.

Egyptiläiset söivät myös mm. linnunlihaa, esimerkiksi viiriäisen ja hanhen lihaa. Lintuja kasvatettiin lintutarhoissa, ja niitä lihotettiin pakkosyöttämällä niitä taikinalla.

Egyptiläisillä ei ollut tapana syödä ruokailuvälineillä, vaan ateriointi tapahtui käsin. Käsien huuhtomista varten egyptiläisillä oli aina ruokapöydässä vesivati.

Lähteet
Pierre Montet; Sellaista oli elämä faraoiden Egyptissä

Muinaisen Egyptin kulttuuri
Ruokakulttuuri
Mercedes Ruehl

Mercedes Ruehl (s. 28. helmikuuta 1948 Queens, New York) on yhdysvaltalainen teatteri- ja Oscar-palkittu elokuvanäyttelijä. 

Ruehl aloitti näyttelijänuransa alueellisissa teattereissa. Hän vakiinnutti paikkaansa 1970-luvun lopussa New Yorkin lavalla. Ruehl on voittanut yhden Tony-palkinnon näytelmästä Lost in Yonkers ja kaksi Obie-palkintoa (tärkein palkinto Broadwayn ulkopuolisille näytelmille) näytelmistä The Marriage of Bette and Boo ja Woman Before a Glass.

Ruehlin selvästi merkittävin rooli valkokankaalla on elokuvassa Fisher King, josta hän voitti parhaan naissivuosan Oscarin ja Golden Globen sekä muutamia kriitikkopalkintoja. Ruehl esiintyi myös menestyssarjassa Frasier viiden jakson ajan.

Aiheesta muualla
 
 

Yhdysvaltalaiset näyttelijät
Oscar-palkinnon saajat
Golden Globe -palkinnon saajat
Vuonna 1948 syntyneet
Elävät henkilöt
Tony-palkinnon saajat
Arohiirihaukka

Arohiirihaukka (Buteo rufinus) on päiväpetolintu, Suomessa suurharvinaisuus. Lajin nimesi ja kuvaili Philipp Jakob Cretzschmar 1829.

Koko ja ulkonäkö 
Linnun pituus on 50–65 cm, siipien kärkiväli 126–148 cm ja paino 590–1 760 g. Arohiirihaukka on tavallista hiirihaukkaa hieman suurempi ja pitkäsiipisempi, muodoltaan enemmän piekanan kaltainen. Jalat ovat pitkät. Väritykseltään se on hyvin vaihteleva ja usein äärimmäisen vaikea erottaa hiirihaukan vulpinus -alalajista. Pyrstö on punaruskea, pää vaalea. Kyljillä on tummat ”housut”, siiven yläpinnalla vaalea lautuma. Monet hiirihaukat ovat täysin samanvärisiä kuin arohiirihaukka.

Esiintyminen 
Euroopassa arohiirihaukka elää Turkissa, Kreikassa, Romaniassa, Bulgariassa ja Unkarissa, Aasiassa sitä tavataan pesimäaikana Lähi-idästä Keski-Aasiaan. Alalaji cirtensis elää Pohjois-Afrikassa. Lajin elinympäristön ala on 100 000–1 000 000 neliökilometriä ja maailman populaation koko on 100 000–1 000 000 yksilöä. Pohjoisimmat populaatiot ovat muuttolintuja, jotka talvehtivat Afrikassa Sahelin alueella ja Iranista Etelä-Kiinaan ulottuvalla vyöhykkeellä. Suomessa se on toistaiseksi tavattu noin 18 kertaa.

Elinympäristö 
Arohiirihaukka viihtyy nimensä mukaisesti aroilla ja muilla kuivilla avoimilla alueilla. Kesällä sitä tavataan vuoristossa aina kolmen-neljän kilometrin korkeudelle asti.

Lisääntyminen 
Isokokoinen risupesä on yleensä kallion ulkonemalla tai kivellä, usein pensaan suojassa, joskus se voi olla lähes tasaisella maalla, harvoin puussa. Naaras munii tavallisesti kolme tai neljä munaa, joita haudotaan vähintään neljä viikkoa. Poikaset lähtevät pesästä kuuden-seitsemän viikon ikäisinä.

Ravinto 
Arohiirihaukka syö pääasiassa pikkujyrsijöitä, kuten siiseleitä, hiiriä, myyriä, aavikkorottia, hamstereita, maaoravia, jäniksen poikasia, maamyyriä ja siilejä. Laji syö myös matelijoita, kuten liskoja ja käärmeitä. Arohiirihaukka saalistaa myös lintuja, aina kiuruista fasaanin kokoisiin. Talvisin arohiirihaukka syö mielellään haaskoja  piekanan ja hiirihaukkan tavoin.

Lähteet
 Cramp, Stanley (päätoim.) 1980: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. II. – Oxford University Press. Hongkong.

Hiirihaukat
Finnish Dance Chart

Finnish Dance Chart (lyh. FDC) on Dee Jay Promotionsin julkaisema, tanssimusiikkiin erikoistunut musiikkilista, josta selviää, mitä suomalaiset tanssivat juuri tällä hetkellä (top 40 tanssituinta kappaletta). Lista ei perustu myynti- tai soittotilastoihin, vaan listan kokoamiseen osallistuu noin 90 DJ:tä, jotka arvostelevat kappaleita sen mukaisesti, miten ne toimivat tanssilattioilla. Lista päivittyy kerran viikossa. Myös Ruotsissa ( (SDC)) ja Norjassa ( (NDC)) on vastaavanlaiset listat.

Katso myös 

Dee Jay Promotionsin julkaisemien listojen luettelot:

 Finnish Dance Chart
 Swedish Dance Chart
 Norwegian Dance Chart

Aiheesta muualla 

 Finnish Dance Chart -lista 
 Swedish Dance Chart -lista 
 Norwegian Dance Chart -lista 
 Scandinavian Dance Chart -lista 

Tanssimusiikki
Suomen musiikkilistat
Kertomus rakentaja Joosefista

Kertomus rakentaja Joosefista on Uuden testamentin apokryfisiin kirjoihin kuuluva lapsuusevankeliumi, joka kertoo Jeesuksen elämästä ennen tämän kahdettatoista ikävuotta.

Historia 

Kirjoitus on todennäköisesti kirjoitettu tyydyttämään lukijakunnan uteliaisuutta koskien erityisesti Jeesuksen isäpuolen Joosefin elämää, koska Raamattu ei puhu siitä paljoakaan. Näin se on osa ensimmäisten vuosisatojen hurskasta kristillistä viihdekirjallisuutta. Kirjoitus on saattanut olla myös pyrkimys Joosefin ja hänen kulttinsa, joka vaikutti erityisesti Egyptissä, merkityksen nostamiseen. Kirjoituksen uskotaan olevan peräisin Egyptistä 300- tai 400-luvulta.

Kirjoituksesta on säilynyt kaksi versiota, toinen koptiksi ja toinen arabiaksi, koptinkielisen ollessa todennäköisesti alkuperäinen. Materiaaliltaan se perustuu laajalti Jaakobin protoevankeliumiin.

Sisältö 

Kirjoitus on muodoltaan Jeesuksen isäpuolensa Joosefin elämästä Öljymäellä antama selvitys. Teksti on yhtenevä Marian ikuisen neitsyyden opin kanssa siinä, että sen mukaan Joosefilla oli neljä poikaa (Juudas, Justus, Jaakob ja Simon) ja kaksi tytärtä (Assia ja Lyydia) aiemmasta avioliitosta. Joosef meni 90-vuotiaana naimisiin 12-vuotiaan Marian kanssa ensimmäisen vaimonsa kuoltua.

Tämän alun jälkeen teksti on yhteneväinen Jaakobin protoevankeliumin kanssa, päättyen Jeesuksen syntymään. Tämän jälkeen kirjoitus kuvaa Joosefin viimeisiä vuosia ja kuolemaa. Sen mukaan Joosefia siunattiin ihmeellisesti henkisellä ja ruumiillisella nuoruudella. Kirjoituksen mukaan Joosefin vanhimmat pojat Justus ja Simon menivät naimisiin ja saivat lapsia.

Joosef kuoli 111-vuotiaana. Hän esittää ensin suuren rukouksen. Hänen viimeiset sanansa ovat joukko valituksia hänen ruumiillisista synneistään ja perisynnistään. Loppuosa, noin puolet kirjoituksesta, on kuolinosan jatkoa ja kuvaa enkelien, muun muassa arkkienkeli Mikaelin ja Gabrielin, vierailua kuolleen luona tämän sielun pelastamiseksi.

Kirjallisuutta

Suomennos 

 Kertomus rakentaja Joosefista. Suomennos Antti Marjanen. Teoksessa

Aiheesta muualla 

 History of Joseph the Carpenter. Wikisource. 
 History of Joseph the Carpenter. New Adent. 

Lapsuusevankeliumit
Lauri Jauhiainen

Lauri Kustaa Jauhiainen (13. heinäkuuta 1925 Pielavesi – 14. lokakuuta 2003 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, sanoittaja ja elokuvakäsikirjoittaja.

Sanoittaja ja säveltäjä
Jauhiaisen sanoittamia kappaleita ovat muun muassa Henry Theelin "Marja-Leena", "Kuin lapsena ennen" ja "Ei erossa yhtään iltaa",  Olavi Virran ”Punatukkaiselle tytölleni”, Tapio Rautavaaran "Vanhan jermun purnaus" , Erkki Junkkarisen ”Ruusuja hopeamaljassa” (yhdessä Dagmar Parmas-Saarnion kanssa) ja Esa Pakarisen "Meiltähän tämä käy". Jauhiainen teki myös musiikkia kuoroille, hengellistä musiikkia ja elokuvamusiikkia (Kaksi hauskaa vekkulia, 1952).

Elokuvakäsikirjoittaja
Jauhiainen ansioitui myös Matti Kassilan elokuvien Meiltähän tämä käy (1973) ja Natalia (1979) yhtenä käsikirjoittajana. Yhdessä Olavi Karun kanssa hän laati käsikirjoitukset Åke Lindmanin ensimmäisiin kuuluviin elokuviin Kertokaa se hänelle... (1961), Kun tuomi kukkii (1962) ja Jengi (1963).

Päätyö ja salanimet
Jauhiaisen päätyö oli Helsingin yliopistollisessa keskussairaalassa, jonka palveluksessa hän oli konehoitajana ja tiedottajana 37 vuotta, kunnes jäi vuonna 1988 eläkkeelle. Jauhiainen käytti myös salanimiä Jauhis, K. Laurick, L. Peltonen, Poika Peltonen ja Tarmo Ponsi.

Elokuvakäsikirjoituksia 
 Lumikki ja 7 jätkää, käsikirjoittajana yhdessä elokuvan ohjaajan Ville Salmisen kanssa. Fennada-Filmi Oy 1953.
 Kertokaa se hänelle, käsikirjoittajana yhdessä Olavi Karun kanssa, ohjaus Åke Lindman. Oy Suomen Filmiteollisuus 1961.
 Kun tuomi kukkii, käsikirjoittajana yhdessä Olavi Karun kanssa, ohjaus Åke Lindman. Oy Suomen Filmiteollisuus 1962.
 Jengi (Ota minut nuorena), käsikirjoittajana yhdessä Olavi Karun kanssa, ohjaus Åke Lindman. Oy Suomen Filmiteollisuus 1963. Oy Suomen Filmiteollisuus.
 Meiltähän tämä käy, käsikirjoittajana yhdessä elokuvan ohjaajan Matti Kassilan kanssa. Fennada-Filmi Oy 1973.
 Natalia ; käsikirjoittajana yhdessä Meri Kurenniemen, Olli Soinion ja elokuvan ohjaajan Matti Kassilan kanssa. Ohjaus Matti Kassila. CineArt Oy 1979.

Näytelmiä 
 Natalia : musiikkinäytelmä. 1998
 Senkin tohelo : musiikkinäytelmä. 1999
 Kotirintama kestää. 2000
 Punatukkaiselle tytölleni : musiikkinäytelmä. 2001
 Kymenrannan lapset : musiikkinäytelmä. 2003

Muuta tuotantoa 
 Kun isä lähti sotaan : nuorisoromaani. Otava 1962
 Ruusuja hopeamaljassa : Erkki Junkkarisen elämäntarina. Fazer, Helsinki 1977
 Kotiseutuni. Lauri Jauhiaisen sävelmiä ja sanoituksia. Scandia Kustannus oy, Helsinki 1980
 Kuplettimestarit ja mestarikupletit. Fazer, Helsinki 1985

Lähteet

Aiheesta muualla
 Lauri Jauhiaisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
 
 
 Lauri Jauhiainen Populaarimusiikin museon tietokannassa
 

Suomalaiset sanoittajat
Suomalaiset säveltäjät
Suomalaiset elokuvakäsikirjoittajat
Vuonna 1925 syntyneet
Vuonna 2003 kuolleet
Jan-Eric Nyström

Jan-Eric Nyström (s. 24. heinäkuuta 1951 Helsinki) on suomalainen animaattori ja trikkikuvaaja. 1970-luvulta alkaen hän on animoinut useita palkittuja lastenelokuvia (mm. ”The Kidnapping”, 1974) ja satoja piirrosanimaatioita mainoksiin, kuten ”Biolan Kanankakka”, ”Lasol” ja ”Masinol”. 

Trikkikuvaajana hän on toteuttanut lukuisten kotimaisten dokumentti- ja kokoillanelokuvien alku- ja lopputekstijaksot.

Aiheesta muualla 
 
 
 Animato – Jan-Eric Nyströmin kotisivut
 

Suomalaiset elokuvaajat
Suomalaiset animaattorit
Vuonna 1951 syntyneet
Elävät henkilöt