Kansan kolme periaatetta (hymni)

Kansan kolme periaatetta (), virallisesti Kiinan tasavallan kansallislaulu (), on Taiwanin kansallislaulu. Se käyttää samannimistä oppia osoittaakseen, miten uuden valtion ja sen kansan tavoitteet ja toiveet saavutetaan ja säilytetään.

Historia 

Laulun sanoja oli tekemässä useita Guomindang-puolueen jäseniä:
 Hu Hanmin (胡漢民 Hú Hànmín),
 Tai Chi-tao (戴季陶 Dài Jìtáo),
 Liao Zhongkai (廖仲愷 Liáo Zhōngkai) ja
 Shao Yuanchong (邵元沖 Shào Yuánchōng).
Laulun sanat esitettiin julkisesti ensimmäistä kertaa 16. heinäkuuta 1924 Sun Yat-senin aloittaessa luentonsa näillä sanoilla Whampoan sotilasakatemian avajaistilaisuudessa Kantonissa.

Pohjoisen sotaretken onnistumisen jälkeen Guomindang teki tästä puoluelaulunsa. Vuonna 1928 puolue pyysi laululle sävelmää. 139 muusikkoa lähetti ehdotuksensa, valittu sävellys oli Cheng Maoyunin käsialaa.

Guomindangin jäsenet esittivät San Min Chu-I:tä kansallislauluksi 24. maaliskuuta 1930, mutta monet vastustivat puolueen symbolin asettamista edustamaan koko valtiota. Niinpä perustettiin kansallislaulukomitea (國歌編製研究委員會), joka päätyi tukemaan Guomindangin ehdotusta. 3. kesäkuuta 1937 Keskuskomitea (中央常務委員會) hyväksyi sävelmän, josta tehtiin virallinen kansallislaulu 1943.

Vuoden 1936 kesäolympialaisissa San Min Chu-I valittiin kauneimmaksi kansallislauluksi.

Sanoitus

Perinteiset merkit 
三民主義，吾黨所宗， 
以建民國，以進大同。
咨爾多士，為民前鋒；
夙夜匪懈，主義是從。
矢勤矢勇，必信必忠；
一心一德，貫徹始終。

Pinyin 
Sānmín Zhǔyì, wú dǎng suǒ zōng,
Yǐ jiàn Mínguó, yǐ jìn Dàtóng.
Zī, ěr duó shì, wèi mín qiánfēng;
Sù yè fěi xiè, Zhǔyì shì cóng.
Shǐ qín shǐ yǒng, bì xìn bì zhōng;
Yì xīn yì dé, guànchè shǐ zhōng.

Epävirallinen suomennos 
Kansan kolme periaatetta, on oleva päämäärämme,
Luodaksemme vapaan maan, pyrkiäksemme maailmanrauhaan.
Eteenpäin toverit, olette kansan eturintama;
Pitäkää kiinni periaatteista, lepäämättä päivin ja öin.
Olkaa uutteria; olkaa urheita, vastatkaa luottamuksellisuudesta; vastatkaa uskollisuudesta;
Yksi sydän; yksi sielu, jatkamme yhdessä loppuun saakka.

Sanat ovat klassista kiinaa. Esimerkiksi:
 ěr (爾) on kirjakielen vastine sanalle ”te” (你們), 
 fěi (匪) on ”ei” (不 bù),
 zī (咨) on nykyisin käytöstä poisjäänyt interjektio ja 
 Sù (夙) on ”aamunkoitto” (黎明 límíng).
Täten ”San Min Chu-i” poikkeaa huomattavasti Kiinan kansantasavallan Vapaaehtoisten marssista, joka on kirjoitettu vuosia myöhemmin kokonaan puhekielellä.

”San Min Chu-i” on myös runollista kieltä, jonka tyyppi seuraa nelimerkkisiä runoja (四言詩), joita kutsutaan myös nelimerkkiseksi riimitetyksi proosaksi (四言韻文). Tällainen kirjallinen tyyli otettiin käyttöön Han-dynastian aikana. Kunkin rivin viimeisen merkin loppusointu on -ong (jotkut ovat pinyinillä -eng). 

Runouden ytimekkyyden ja tiiviin luonteen sekä klassiselle kiinalle tyypillisen abstraktiuden vuoksi osalle sanoista on monia tulkintoja ja laulun kääntäminen muille kielille on erittäin vaikeaa. Laulussa kehotetaan seuraamaan tunnollisesti kansan kolmea periaatetta, joiden mukaisesti tasavalta (Min Guo) perustetaan.

Virallinen käyttö 

Laulua soitetaan usein Taiwanilla. Vuosikaudet sitä soitettiin ennen jokaista elokuvaesitystä. Fujianin provinssissa sitä käytettiin ennen laittomasti Taiwanille muuttavien tunnistamiseen, sillä maahanmuuttajat eivät osanneet laulaa tätä laulua. Nykyisin tämä ei toimi, sillä maahanmuuttajien kerrotaan opettelevan laulu ennen siirtymisyritystä.

Taiwanin itsenäistymisen kannattajat ovat vastustaneet San Min Chu-I:tä kansallislauluna, sillä se on vahvasti assosioitunut Guomindangiin ja tehtiin alun perin manner-Kiinassa. Demokraattinen edistyspuolue on kuitenkin hyväksynyt sen käytön kansallislauluna, se tosin käyttää laulua selkeästi taiwanilaisissa yhteyksissä, esimerkiksi Taiwanin alkuperäisväestön laulamana tai taiwanin kielellä tai hakka-kielellä laulettuna.

Laulun on kielletty manner-Kiinassa, eikä sen julkista esittämistä suositella myöskään Hongkongissa, vaikkei se varsinaisesti olekaan kielletty. Chen Shui-bianin valtaanastujaisissa vuonna 2000 kansallislaulun esitti suosittu laulaja A-Mei, minkä vuoksi A-Mein kiertue manner-Kiinassa kiellettiin muutamien kuukausien ajaksi.

Kansainvälisissä tapahtumissa San Min Chu-I:n sijasta esitetään Lipun laulu (國旗歌; gúoqí gē) Kiinan kansantasavallan painostuksesta Taiwanin poliittisen tilanteen suhteen.

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Kuva Sun Yat-senin käsikirjoituksesta sotilasakatemian avajaisissa

Kansallislaulut
Taiwanin kansallissymbolit