joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Christiaan Tonnis

Christiaan Dirk Tonnis (s. 5. kesäkuuta 1956 Saarbrücken) on saksalainen taidemaalari, videotaiteilija ja kirjailija. Hän edustaa tyylillisesti symbolismia ja realismia.

Julkaisut 
 Christiaan Tonnis, Krankheit als Symbol, Berlin Pro Business, 2006, ISBN 978-3-939533-34-4
 Christiaan Tonnis, Everyone we know, Sketchbook Project 3, 2009, Cat. No. 135.8-5, 2009 Brooklyn Art Library, New York
 5+5=1!, DVD Video, in Zusammenarbeit mit der Oswald-von-Nell-Breuning-Schule Rödermark, im Archiv der Stadt Rödermark, 2011
 ROT, Axel Dielmann-Verlag, Frankfurt am Main', 2013, s. 15-16, 145, 148-149, 15, ISBN 978-3-86638-180-3
 Montez im Exil – Kunstverein Familie Montez, Frankfurt am Main, Kerstin Krone-Bayer ja Hanna Rut Neidhardt (Julkaisija), 2014, ISBN 978-3-00-045918-4
 Fit im Alter - gesund essen - besser leben, 2016, DVD Video für die Agaplesion Markus Diakonie, Frankfurt
 Familie Hecht – Eine Erinnerung, 2017, DVD Video — In Zusammenarbeit mit der Oswald-von-Nell-Breuning-Schule, Rödermark, im Archiv des Jüdischen Museums Frankfurt
 Christiaan Tonnis – Die Leipziger Baumwollspinnerei, epubli Verlag Berlin, 2017, 
 Christiaan Tonnis – Das grafische Werk, epubli Verlag Berlin, 2017,  
 Christiaan Tonnis – Videos 2009 - 2017, Kunstverein Familie Montez, Werkverzeichnis, epubli Verlag Berlin, 2017, 
 Christiaan Tonnis – Copy and Paste, epubli Verlag Berlin, 2017, 
 Christiaan Tonnis – Texte und Schriften: 1986-2017, epubli Verlag Berlin, 2017, 
 Christiaan Tonnis – Catwalk: Die Collagen'', epubli Verlag Berlin, 2019,

Aiheesta muualla 

 Christiaan Tonnis – Kotisivut
 Christiaan Tonnis – Kunstverein Familie Montez – Family Album
 Christiaan Tonnis – artfacts.net
 Näyttelyitä

Saksalaiset taidemaalarit
Vuonna 1956 syntyneet
Elävät henkilöt
Videotaiteilijat
Ansa (täsmennyssivu)

Ansa voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

 ansa, laite riistan pyydystämiseen
 Ansa, etunimi
 ANSA, Agenzia Nazionale Stampa Associata, italialainen uutistoimisto
 Ansa (L'Assomoir), Émile Zolan romaani vuodelta 1878
 Ansa (Gervaise), René Clémentin ohjaama elokuva vuodelta 1956
 Ansa – Parallax View, Alan J. Pakulan ohjaama elokuva vuodelta 1974
 Ansa, Markku Onttosen ohjaama televisioelokuva vuodelta 1981
 Ansa (The Trap), James Goldsmithin tietokirja vuodelta 1993.
Kuusamo (täsmennyssivu)

Kuusamo voi tarkoittaa seuraavia:

Paikannimenä 
 Kuusamo, suomalainen kaupunki

Sukunimenä 
 Altti Kuusamo (s. 1951), taidehistorian professori
 Kari Kuusamo (1951–2020), viihdemusiikin kapellimestari, pianisti, säveltäjä ja sovittaja

Muita merkityksiä 
 Kuusamo, Dannyn kokoelma-albumi

Täsmennyssivut
Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Suomen urheiluhierontakeskus

Suomen Urheiluhierontakeskus (lyh. SUHK) on vuonna 2005 perustettu Helsingissä ja Espoossa toimiva PK-yritys. Vuonna 2015 liikevaihto oli 1 477 000 euroa . SUHK on Suomen suurimpia palveluntarjoajia urheiluhieronnassa.

Historia 

SUHK perustettiin vuonna 2005 nimellä Espoon Urheiluhierontakeskus. Ensimmäinen toimipaikka sijaitsi Matinkylässä. Vuonna 2014 nimeksi muutettiin Suomen Urheiluhierontakeskus.

Tänään
SUHK työllistää yli 90 urheiluhierojaa, fysioterapeuttia, osteopaattia ja Personal traineriä. Toimipisteet sijaitsevat Suomenojalla, Leppävaarassa, Kampissa, Tapiolassa, Niittykummussa, Espoonlahdessa, Käpylässä ja Kirkkonummella. Aikaisemmin SUHK on vastannut mm. Espoo Unitedin kaikkien edustusjoukkueiden lihashuollosta  ja on ollut esim. taitoluistelun MM2017-kilpailun virallinen kehonhuoltokumppani. 
Tällä hetkellä SUHK tekee yhteistyötä monien eri seurojen ja joukkueiden kanssa.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Suomen Urheiluhierontakeskuksen verkkosivut
 Espoo Unitedin kotisivut
http://www.helsinki2017.com/fi/media/uutiset/suomen-urheiluhierontakeskus-taitoluistelun-mm2017-kilpailun-virallinen

Suomalaiset yritykset
Pyhä Pancratius

Pyhä Pancratius oli kristitty marttyyri, joka mestattiin Roomassa 14-vuotiaana noin vuonna 304. Hänen muistopäiväänsä vietetään katolisessa kirkossa 12. toukokuuta. Hän on lasten suojeluspyhimys.

Legendan mukaan Pancratius vangittiin keisari Diocletianuksen vainojen aikana ja häntä käskettiin uhraamaan roomalaisille jumalille. Hän kieltäytyi, vaikka keisari lupasi hänelle valtaa ja rikkauksia, joten hänet mestattiin Via Aurelian varrella 12. toukokuuta vuonna 303. Legendan mukainen kuolinaika on ristiriidassa sen kanssa, että Diocletianus ei ollut silloin Roomassa.

Paavi Symmachus rakennutti Pancratiuksen hautapaikan kohdalle basilikan, jossa säilytetään Pancratiuksen pyhäinjäännöksiä. Kun paavi Gregorius Suuri lähetti munkki Augustinuksen Britteinsaarille julistamaan kristinuskoa, tälle annettiin mukaan osa pyhäinjäännöksistä. Englantiin perustettiin paljon Pancratiuksen nimeä kantavia kirkkoja. Lontoon St Pancras Old Church on yksi Britteinsaarten vanhimmista kristillisistä palvontapaikoista. Vuonna 1868 sen viereen valmistui rautatieasema, joka on niin ikään nimetty Pyhän Pancratiuksen mukaan.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Pyhimykset
Kristityt marttyyrit
Rooman valtakunnan teloittamat
Madeline McDowell Breckinridge

Madeline (Madge) McDowell Breckinridge (20. toukokuuta 1872 – 25. marraskuuta 1920) oli yksi naisille äänioikeutta vaatineiden naispuolisten aktivistien, suffragettien johtajista, sekä yksi  Yhdysvaltain Kentuckyn osavaltion uudistusliikkeen johtavista hahmoista.

Breckinridge ajoi naisten äänioikeutta sekä valtiollisissa että liittovaltiokohtaisissa vaaleissa. Kentuckyn osavaltio ratifioi naisten äänioikeuden presidentinvaaleissa sallivan perustuslainmuutoksen 6. tammikuuta 1920. Breckinridge oli myös aktiivinen kehittämään osavaltion sosiaalisia kysymyksiä, kuten lasten ja nuorten hyvinvoinnin tukemista sekä terveydenhuoltoa. Hän perusti useita kansalaisjärjestöjä, joiden tehtävänä oli uudistaa ja kehittää edellä mainittuja asioita.

Breckinridge oli naimisissa Lexington Heraldin toimittajan Desha Breckinridgen kanssa. Desha Breckinridgen sisko oli puolestaan merkittävä juristi, aktivisti ja sosiaalityöntekijä Sophonisba Breckinridge.

Breckinridge oli sairastanut tuberkuloosia opiskeluajastaan lähtien, minkä vuoksi osa hänen jalastaan jouduttiin amputoimaan. Tästä johtuen hän käytti puujalkaa loppuelämänsä ajan. Hän kuoli tautiin kiitospäivänä 48-vuotiaana. Breckinridge teki elinaikanaan runsaasti hyväntekeväisyystyötä tuberkuloosipotilaiden ja useiden terveysjärjestöjen kanssa.

Lähteet 
 Madeline McDowell Breckinridgen biografia

Aiheesta muualla 
 

Vuonna 1872 syntyneet
Vuonna 1920 kuolleet
Yhdysvaltalaiset ihmisoikeusaktivistit
Luca Elshout

Luca Elshout (s. 2004) on suomalainen lapsinäyttelijä, joka tuli tunnetuksi Billy Elliot -musikaalista, jossa hän esitti Billyn ystävää Michaelia vuonna 2015. Samassa roolissa vuorottelivat myös Kasperi Virta ja Luka Haikonen. Billyn roolissa nähtiin Lassi Hirvonen, Amos Brotherus ja Henrik Björklund.

Elshout kuului Suomen Kansallisoopperan lapsikuoroon, ja on ollut mukana monessa oopperassa. Lisäksi Elshout soittaa viulua, tanssii nykytanssia ja purjehtii kesäisin. Hän on esiintynyt myös Syke-tv-sarjassa, Disneyn Leijonakaarti-elokuvassa ja Angry Birds -mainosvideossa. Elshout opiskelee Sibelius-lukiossa.

Filmografia 
Gumballin mieletön maailma (2011-2019) - Darwin (TV, äänirooli)
Syke (TV, 2015) ... Viljami
 Leijonakaarti (2015) ... Kion (TV, äänirooli)
 Itse ilkimys 3 (2017) ... Niko (Elokuva, äänirooli)
 Coco (2018) ... Miguel (Elokuva, äänirooli)
 Peorian prinssi *  (2018-2019) ... Emil (Netflix, äänirooli)
 Luca (2021) ... Alberto Scorfano (Elokuva, äänirooli)
 Peter Pan ja Leena (2023 ) ... Peter Pan (Elokuva, äänirooli)

Teatterityöt 
 Billy Elliot (Helsingin kaupunginteatteri, musikaali, 2015) ... Michael

Lähteet

Aiheesta muualla 
 http://www.imdb.com/name/nm8681132/

Suomalaiset lapsinäyttelijät
Vuonna 2004 syntyneet
Elävät henkilöt
Olavi Angervo

Olavi Angervo (s. 22. marraskuuta 2003 Helsinki) on suomalainen lapsinäyttelijä, joka tuli tunnetuksi Peter Franzenin ohjaaman Tumman veden päällä -elokuvan Petenä. Toisen lapsipääosan hän tekee Visa Koiso-Kanttilan elokuvassa Kaiken se kestää (2017).

Angervon veli on Niilo Angervo, ja vanhemmat pianisti Anna Laakso ja sellisti Lauri Angervo.

Filmografia 
 Tumman veden päällä (2013) ... Pete
 Kaiken se kestää (2017)... Kaarlo

Lähteet

Aiheesta muualla 
 http://yle.fi/uutiset/3-6797314
 http://www.imdb.com/name/nm5426500/

Suomalaiset lapsinäyttelijät
Vuonna 2003 syntyneet
Elävät henkilöt
Linnea Röhr

Linnéa Röhr (s. 2002) on suomalainen lapsinäyttelijä, joka näytellyt muun muassa Rölli-elokuvien Juurakkona. Linnéan isä on elokuvatuottaja Marko Röhr. Linnéa on tehnyt myös ääniroolin elokuvassa Vaahteramäen Eemeli ja Iida, jossa hän dubbasi Iidaa.

Elokuvat 
 Rölli ja kultainen avain - Juurakko, 2013
 Vaahteramäen Eemeli ja Iida - Iida, 2013
 Rölli ja kaikkien aikojen salaisuus - Juurakko, 2016

Lähteet

Aiheesta muualla 

https://www.aamulehti.fi/kulttuuri/elokuva-arvio-arjyvasta-rollista-on-tullut-arkajalka-nuori-juurakko-varastaa-paaroolin-23927027
 http://espanja.com/fi/uutiset/3641-koekuvaukset-rolli-elokuvaan-fuengirolassa 
 
https://www.hameensanomat.fi/kanta-hame/rolleily-on-rankka-urheilusuoritus-2-173496/
https://areena.yle.fi/1-3713530
https://open.spotify.com/artist/2znYmwu5evlWnRAYiKU4J9 Linnéa Röhr Spotifyssa

Elävät henkilöt
Vuonna 2002 syntyneet
Suomalaiset lapsinäyttelijät
Älytelevisio

Älytelevisio () on internet-yhteydellä ja muilla internetiä hyödyntävillä ominaisuuksilla varustettu televisio. Älytelevisiossa on yleensä musiikin ja videoiden suoratoistopalveluita, digitaalinen videovuokraamo, verkkoselain, sosiaalisen median sovelluksia ja mahdollisuus puhua videopuheluita. Monien älytelevisioiden ohjaamiseen voi käyttää television kaukosäätimen lisäksi puhelimeen ladattavaa sovellusta. Yleisimpiä älytelevisioissa käytettäviä käyttöjärjestelmiä ovat webOS, Android TV ja Tizen. Monissa älytelevisioissa on sovelluskauppa, josta on mahdollista ladata lisää sovelluksia. Älytelevisot ilmestyivät Suomessa kauppoihin 2010-luvun alussa. 2010-luvun puolivälissä älyominaisuuksia löytyi jo monista halvemmistakin televisioista.

Vuoden 2017 alussa vajaalla kolmanneksella suomalaisista oli älytelevisio, mutta 80 prosenttia älytelevision omistajista ei ollut kytkenyt laitettaan internetiin. Perinteisestäkin televisiosta voi tehdä siihen kiinnitettävällä lisälaitteella älytelevision, joten televisiossa ei välttämättä tarvitse olla nopeasti vanhevia älyominaisuuksia.

Tietoturva 
Vuonna 2013 paljastui, että LG:n älytelevisiot keräävät käyttäjistään tietoja ja lähettävät ne salaamattomina eteenpäin. Vuonna 2014 Philipsin älytelevisioista löytyi haavoittuvuus, joka mahdollisti älytelevision hallintaan ottamisen ja siinä olevien tietojen varastamisen. Vuonna 2015 paljastui, että Samsungin älytelevisiot kuuntelevat jatkuvasti puhetta ja välittävät sitä kolmansille osapuolille.

Vuonna 2017 tehdyissä Vault 7 -vuodoissa paljastui, että CIA:n haittaohjelmat pystyvät tunkeutumaan älytelevisioihin. Niiden avulla älytelevisio voi kuvata käyttäjäänsä sekä nauhoittaa hänen puhumisiaan ja lähettää tiedot CIA:lle. Haittaohjelma toimii silloinkin, kun älytelevisio näyttää olevan suljettu.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Televisio
H. Vaaja

Helmi Nykänen oli suomalainen kääntäjä joka käytti suomentajana nimeä H. Vaaja tai Helmi Vaaja.

Suomennoksia 
Nimellä Helmi Nykänen:
 Joseph Mayer : Tieteen seitsemän sinettiä : järjestelmällisen tiedon kehityshistoriaa ; suom. Helmi Nykänen. Karisto 1930 (alkuteos The Seven Seals of Science)
Nimellä H. Vaaja:
 Edgar Rice Burroughs : Filmikaupungin tyttö ; tekijän valtuuttamana suomentanut H. Vaaja. Minerva, Helsinki 1924
 Elinor Glyn : Kuusi päivää ; englannink. suom. H. Vaaja. Minerva, Helsinki 1924
 Frederik C. Davis ja muita : Savupaholainen y.m. kertomuksia ; englanninkielestä suom. H. Vaaja. Minerva, Helsinki 1924
 James Oliver Curwood : Viimeinen raja ; tekijän luvalla englanninkielestä suomentanut H. Vaaja. Minerva, Helsinki 1924, 2. painos WSOY 1935, 3. painos 1942, 4. painos 1958 8alkuteos The last frontier)
 C. N. ja A. M. Williamson : Pilvien tyttö ; englanninkielestä suom. H. Vaaja. Minerva, Helsinki 1925
 Elinor Glyn : Rakkauden jumalattaren suojatti ; englannink. suom. H. Vaaja. Minerva, Helsinki 1925
 Berta Ruck : Kuolematon tyttö ; englanninkielestä suom. Helmi Vaaja. Minerva, Helsinki 1925
 James Oliver Curwood : Kuolema kintereillä. Minerva, Helsinki 1926
 Peter Kyne : Palomarin ylpeys ; englanninkielestä suomensi H. Vaaja. Minerva, Helsinki 1926
 Pamela Wynne : Annen suuri seikkailu ; englanninkielestä suomensi H. Vaaja. Minerva, Helsinki 1927
 E. Phillips Oppenheim : Herra Grayn seikkailu : salapoliisiromaani ; englanninkielestä suomensi H. Vaaja. Minerva, Helsinki 1927
 James Oliver Curwood : Kuolemanmajan salaisuus ; englanninkielestä suomensi H. Vaaja. Minerva, Tampere 1927, 2. painos WSOY 1936, 3. painos WSOY 1941, 4. painos WSOY 1959
 Louis Tracy : Musta kissa ; englanninkielestä suomensi H. Vaaja. Minerva, Helsinki 1927
 James Oliver Curwood : Musta metsästäjä ; englanninkielestä suomensi H. Vaaja. Minerva, Tampere 1927, 2. painos WSOY 1934, 3. painos 1941, 4. painos 1942, 5. painos 1955, 6. painos 1960
 Sapper : Myrkkysade ; englanninkielestä suomentanut H. Vaaja. Minerva, Helsinki 1927
 Berta Ruck : Ruusunpunainen peilikuva ; englanninkielestä suomentanut H. Vaaja. Minerva, Helsinki 1927
 Sax Rohmer : Tulikieli : salapoliisiromaani ; englanninkielestä suomensi H. Vaaja. Minerva, Helsinki 1927
 E. Phillips Oppenheim : Kavaltaja ; englanninkielestä suomensi H. Vaaja. Minerva, Helsinki 1929
 Frances Noyes Hart : Kuka oli kostaja? : seikkailuromaani. Minerva, Helsinki 1929, 2. painos WSOY 1942
 Sapper : Temppelitornin kummitus. Minerva, Helsinki 1929
 Berta Ruck : Arvalla avioliittoon. Minerva, Helsinki 1930
 C. A. Seltzer : Karjakartanon aarre. Minerva, Helsinki 1930
 Berta Ruck : Kuherruskuukausi lentokoneessa. Minerva, Helsinki 1930
 Beatrice Grimshaw : Lainsuojaton. Minerva, Helsinki 1930
 Pamela Wynne : Morsian liikaa. Minerva, Helsinki 1930
 Alva Krondal : Nykyajan tyttöjä. Taru, Helsinki 1930
 C. A. Seltzer : Henkensä hinnalla. Minerva, Helsinki 1931
 Berta Ruck : Nykypäivän nainen. Minerva, Helsinki 1931
 James Oliver Curwood : Vanha valtatie. 2. painos WSOY 1935, 3. painos 1959 (alkuteos The Ancient Highway)

Lähteet 
 Fennica

Suomentajat
Syntymävuosi puuttuu
Kuolinvuosi puuttuu
Nex Machina

Nex Machina on suomalaisen Housemarquen yhteistyössä Eugene Jarvisin kanssa kehittämä videopeli.

Joulukuussa 2016 Housemarque paljasti pelin trailerin. Peli on julkaistu PlayStation 4:lle ja Windowsille 20.kesäkuuta 2017.

Peliin on otettu vaikutteita Robotron: 2084 ja Smash TV -peleistä. Suunnitteilla on myös kolikkopelikabinetin julkaisu yhteistössä Jarvisin Raw Thrills -yrityksen kanssa.

Pelin teosta on tehty dokumenttielokuva The Name of the Game.

Pelaaminen 
Peliä pelataan joko yksin tai kahdestaan paikallisesti samalla näytöllä yhteistyömoodissa. Pelissä ohjataan sankarihahmoa, jonka liikkumista ja ammuntasuuntaa ohjataan peliohjaimella twin-stick shooter -lajityypin mukaan.

Pelissä ammutaan vihollisia, väistetään vastustajien ammuksia Bullet hell -lajityypin mukaan, pelastetaan vaeltelevia ihmisiä ja kerätään power-up -bonuksia. Kentissä on myös useita kerättäviä salaisuuksia ja taidonnäytteitä (feats).

Vastaanotto 

Trusted Reviews -sivusto antoi pelille 4,5/5 tähteä arvostelussaan.

Eurogamer antoi pelille essential-merkinnän arvostelussaan.

DualShockers antoi pelille arvosanan 9.5/10 arvostelussaan.

Gamespot antoi pelille 9/10 pistettä arvostelussaan.

The Guardian -lehti antoi pelille viisi tähteä viidestä arvostelussaan.
Peli on myös The Guardian-lehden vuoden 2017 kymmenen parhaan pelin listalla.

Metacritic-kerääjäsivustolla pelin PlayStation 4 -versiolla on 88/100 pistettä.

Palkinnot 
Peli on palkittu Finnish Game Awards -tapahtumassa.

Ääniraita 
Pelin ääniraita on julkaistu digitaalisesti ladattavana sekä suoratoistona.

Ääniraidan ovat tehneet Ari Pulkkinen, Tuomas Nikkinen ja Harry Krueger.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 
 Pelin viralliset kotisivut 
 Pelin ääniraita 
 

Housemarque
Suomessa kehitetyt videopelit
Vuoden 2017 videopelit
PlayStation 4 -pelit
Windows-pelit
PlayStation 4 Pro -tehostetut pelit
Sanansaattajat (televisiosarja)

Sanansaattajat () on yhdysvaltalainen Eoghan O'Donnellin luoma draamasarja, jota esitettiin The CW:n kanavalla vuonna 2015.

Sarjan esittäminen aloitettiin yhdysvalloissa 17. huhtikuuta 2015. Toukokuussa samana vuonna The CW ilmoitti lopettavansa sarjan tekemisen yhteen kauteen.

Näyttelijät

Vastaanotto 
Rotten Tomatoesin 17 arvostelijaa antoi sarjalle arvosanaksi 47 %. Metacriticin 15 arvostelijaa antoi sarjalle 56/100 pistettä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 

2010-luvun televisiosarjat
Yhdysvaltalaiset draamasarjat
The CW:n televisio-ohjelmat
Viitasaari (täsmennyssivu)

Viitasaari voi tarkoittaa seuraavia:

Paikkoja 
 Viitasaari, kaupunki Keski-Suomessa
 Viitasaari, Vanha Kirkkosaari, saari Keiteleellä Viitasaaren kaupungissa

Henkilöitä 

 Aki Viitasaari (s. 1971), suomalainen hallintotieteiden maisteri
 Juha Viitasaari (s. 1987), Virtain kaupunginjohtaja 2019–2021
 Juho Viitasaari (1891–1920), suomalainen leipuri ja kommunistipoliitikko
 Jukka Viitasaari (s. 1961), suomalainen muusikko ja säveltäjä
 Jukka Viitasaari (s. 1981), suomalainen nopeuslaskija
 Olli Viitasaari (s. 1950), Lempäälän entinen kunnanjohtaja
 Verner Viitasaari (1888–1967), suomalainen puutarhuri, Karimaan arboretumin perustaja
 Yrjö Viitasaari (s. 1941), suomalainen kenraalimajuri
Sonja Vectomov (kuvanveistäjä)

Sonja Vectomov (s. 8. kesäkuuta 1957 Hradec Králové) on Suomessa Jyväskylässä asuva tšekkiläinen kuvanveistäjä, joka tunnetaan suomalaisia kulttuurihenkilöitä esittävistä pronssisista veistoksista.

Vuonna 2010 Vectomov valmisti merkittävän patsaan 1900-luvun alun feminismiä ja arkkitehtuuria edustaneesta Wivi Lönnistä, joka oli vaikuttamassa monien 1900-luvun Jyväskylän tunnettujen rakennusten suunnitteluprosessissa. Patsas on nähtävissä yksityisessä puistossa, jossa se on suunnattu katsomaan kohti Lönnin entistä kotia. Patsaan jalustasta löytyy talon muotoilua (viittaus Lönnin suunnitteleman koirankopin frontespiisiin). Myös muita Vectomovin töitä on esillä Lönnin entisten tilusten puutarhassa. Kuraattorina toimii alueen nykyinen omistaja Kauko Sorjonen.

Vuonna 2015 maalari Reidar Särestöniemen 90-vuotisjuhlien ja Särestöniemi-museon 30-vuotisjuhlien kunniaksi Vectomov valmisti museolle maalaria esittävän patsaan.

Vectomov sanoo käyttämästään materiaalista, pronssista, seuraavaa: ”Se on omalla tavallaan lämmin materiaali, se voi olla sileä tai karhea, se on dynaaminen. Sillä voi ilmaista paljon asioita.” Hän ei karta marmoria, mutta yrittää käyttää sitä vain koristeena pronssitöissä.

Vectomov on pedagogi Jyväskylän kaupungin taidekoulussa. Hän on myös kertonut, että kuvanveistäjänä hänen suurin inspiraationlähteensä on luonto ja tanssi. Vuonna 2017 hän kertoi sanomalehti Keskisuomalaiselle:

Tätitrio
Yhdessä Teija Häyrysen ja Leena Pantsun kanssa Vectomov muodostaa Jyväskylästä lähtöisin olevan Tätitrion. He ovat monitaiteellinen teatteriryhmä, joka esiintyy pääasiassa lapsille ja vanhuksille. Tätitrion esitykset ovat interaktiivisia, jossa yleisö on tärkeänä osana esitystä.

Lähteet 
Divišová, J., ed., Encyklopedie města Hradce Králové (Hradec Králové: Garamon, 2011).

Viitteet

Vuonna 1957 syntyneet
Suomalaiset kuvanveistäjät
Tšekkiläiset kuvanveistäjät
Elävät henkilöt
Åby/Tjureda IF

Åby/Tjureda IF on vuonna 1946 Tjuredan ja sen naapuritaajaman Åbyn alueella Växjön pohjoispuolella Smålannissa perustettu urheiluseura, jonka toiminnan päälajeina ovat jalka- ja jääpallo. 

Åby/Tjureda on pelannut yhden kauden Ruotsin jääpallon pääsarjaa Elitserieniä kaudella 2019-2020 pudoten yhden kauden jälkeen sarjasta. Seura nousi sitä ennen nopeasti sarjaportaissa, sillä keväällä 2017 se nousi Ruotsin jääpallon Allsvenskaniin eli toiseksi korkeimmalle sarjatasolle ja keväällä 2019 Eliserieniin. Toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Åbu/Tjureda IF oli pelannut viimeksi noin 20 vuotta aiemmin 1990-luvun alussa. Vuonna 1988 käyttöönotettu Åbyn tekojää oli iso tekijä seuran jääpallotoiminnan menestykselle 1900-luvun alun menestykselle. Syksyllä 2019 seuran noustua Elitserieniin Åbyhyn valmistui uusi jääpallohalli.

Lähteet

Aiheesta muualla
 Joukkueen virallinen sivu

Ruotsalaiset jääpalloseurat
Elistvere järv

Elistvere järv (myös Kuru järv) on Virossa Tarton kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 170 hehtaaria ja se on 2,9 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Sen laskujokena toimii Amme jõgi, joka on samalla sen läpivirtausjoki. Siihen laskevat myös Juula kraavi ja Nava oja, joka on Raigastveren järven ja Soitsjärven yhteinen laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 171,0 neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0034 kuutiokilometriä eli 3,4 miljoonaa m3. Järven rantaviivan pituus on 7,6 kilometriä.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

Lähteet 

Tarton kunta
Tartumaan järvet
Peipsijärven alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Amme jõen valuma-alue
Harku järv

Harku järv  on Virossa Tallinnan kaupungissa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 163 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Sen laskuoja on Tiskre oja, joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee Suomenlahteen Kakumäe lahteen 3,2 kilometrin päässä. Sen tulo-ojia ovat esimerkiksi Harku oja, Järveotsa oja ja Soone oja. Järven valuma-alueen laajuus on 47,2 neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0026 kuutiokilometriä eli 2,6 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 6,8 kilometriä ja se sijaitsee Tallinnan kaupunkitaajaman reunalla Paldiskin maantien länsipuolella.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.

Virkistyskäyttö 
Harku järven rannalla on yksi Tallinnan kaupungin virallisista uimarannoista. Keväisin se on yksi ensimmäisiä rantoja, joissa vesi on tarpeeksi lämmintä uimiseen. Järvi on myös hyvä kalastuspaikka.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 http://dspace.ut.ee/handle/10062/6332

Tallinna
Harjumaan järvet
Harjun alavesistöalue
Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Järise järv

Järise järv  on Virossa Saarenmaan kunnassa Järisen kylässä Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 92 ha (hehtaaria) ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järviallas on kaksiosainen siten, että pienempi järviallas jää suurimmana saaren länsipuolelle ja altaita yhdistää kahdet kapeat salmet. Suuria saaria on yhteensä 8, joiden yhteinen pinta-ala on 4,2 ha . Sen laskuoja on Tuiu oja, joka lähtee järven pikkualtaasta ja luoksee osittain kaivettuna ouomana länteen. Järveen tulee kolme muuta ojaa, joista kaksi tuo myös peltojen kuivatusojia. Järven valuma-alueen laajuus on 11,1 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys 1,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00064 km3 (kuutiokilometriä) eli 0,64 miljoonaa m3 . Järven rantaviivan pituus on 10,6 kilometriä. Itärannat ja osa saarista ovat suomaata. Länsipuolella rantaniittyjen takana on viljeltyä peltomaata ja viisi maatilaa.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (, KM). Silloin on sekä järven veden kalkkipitoisuus joko keskikorkea tai korkea että sen ravinnepitoisuudet korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt ja sen vedessä on runsaasti humusta.

Lähteet 

Saarenmaan kunta
Saarenmaan järvet
Läänesaarten alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Kaisma järv

Kaisma järv (myös Kaisma Suurjärv) on Virossa Vändran maalaiskunnassa Pärnumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Se kuuluu Kaisman, Metsaveren ja Rahkaman kyliin.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 136 ha (hehtaaria) ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Sen laskujoki on Engen joki (), joka lähtee järven lounaispäästä, virtaa Väikejärven läpi ja yhtyy 36 kilometrin jälkeen Velisen jokeen (). Järveen on johdettu useita metsä- ja suo-ojia. Järven valuma-alueen laajuus on 16,0 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,25 metriä ja suurin syvyys 2,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0017 km3 (kuutiokilometriä) eli 1,7 miljoonaa m3 . Järven rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä ja sitä ympäröi usealta suunnalta suomaat. Etelässä sijaitsee Järvesoo raba, lännessä Murru raba ja pohjoisessa suuri Kaisma raba. Itärannalla sijaitsee maatila.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (, KM). Silloin on sekä järven veden kalkkipitoisuus joko keskikorkea tai korkea että sen ravinnepitoisuudet korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt ja sen humuspitoisuus on korkea.

Luontoarvoja 
Järveltä tavataan tarkkailtavia lajeja sirolampikorento ja piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala (Misgurnus fossilis).

Lähteet 

Põhja-Pärnumaa
Pärnumaan järvet
Matsalun alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Keema järv

Keema järv (myös Keema Suurjärv, Suur-Keema järv) on Virossa Võrun kunnassa Keeman kylässä Võrumaalla sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 4,5 ha (hehtaaria) ja se on 430 metriä pitkä ja 130 metriä leveä. Siihen laskee Marun oja, joka saa alkunsa maru järvestä 250 metriä aikaisemmin. Keeman järvi sijaitsee korkeiden mäkien ja alavien soiden keskellä. Siihen laskee vielä kaksi muutakin ojaa. Lounaasta laskee Kitsõoja, joka alkaa pienestä lammesta. Koillisesta siihen laskee lyhyt metsäoja Sulõndusuu. Marun oja jatkaa järvestä eteenpäin ja virtaa muun muassa Pikku-Keeman järven () ja Ora järven läpi. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja järven koillispuolella sijaitsee maatila ja sen kaksi peltopalstaa.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.

Katso myös 
 Luettelo Viron syvimmistä järvistä

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Eesti Entsüklopeedia: Keema järvede kaitseala

Võrun kunta
Võrumaan järvet
Koivan vesistöalue
Botin luomat artikkelit
Keeri järv

Keeri järv (myös Keri järv, Härjanurme järv) on Virossa Elvan kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 127 ha (hehtaaria) ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Se sijaitsee Keerisuon keskellä ja siinä erottuu kolme lähes itsenäistä järviallasta. Järven länsiosan erottaa sitä laajemmasta itäosasta 90 metriä leveä ja noin 400 metriä pitkä salmi. Itäisen altaan lounaisrannassa siitä erkanee vielä kolmas altaaksi kuroutumassa oleva laajapohjainen lahti. Lahden suu on vain 40 metriä leveä ja se on muodostunut Elvajoen () suistoon kasaaman maa-aineksen taakse. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,1 ha. Siihen laskevat Karioja itäaltaaseen, Keresoja ja Keeri ojat länsialtaaseen. Elva jõgi laskee länsialtaaseen etelästä ja virtaa altaan poikki pohjoispäähän, mistä se jatkaa matkaansa yhtyen Emajokeen. Siihen laskevat puolestaan Karioja ja Keeri oja. Järven valuma-alueen laajuus on 408,0 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0038 km3 (kuutiokilometriä) eli 3,8 miljoonaa m3 . Järven rantaviivan pituus on 9,0 kilometriä. Keerin kylä sijaitsee järven itäpuolella. Maalaiskuntien välinen raja halkaisee järven virtauksen Elvajoen mukana.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.

Lähteet 

Elva
Tartumaan järvet
Peipsijärven alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Elva jõen valuma-alue
Klooga järv

Klooga järv (myös Loden see tai Lodijärv) on Virossa Keilan maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 134 ha (hehtaaria) ja se on 3,1 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järven pohjoispuolella sijaitsee Kloogan kylä ja järven länsipuolella on Kloogan raba (suo). Saaria on 3, joiden yhteinen pinta-ala on 0,3 ha. Sen laskuoja on Kloogajärve oja, joka yhtyy 1,5 kilometrin jälkeen Vasalemma jõgeen. Se laskee Suomenlahteen Paldiskin lahdessa noin 8 kilometrin päässä. Järveen laskee kahdeksan lyhyttä pelto-ojaa itäpuolen maatilalta ja suo-ojaa länsipuolen suolta. Järvellä on yksi 50 metriä pitkä saari ja kaksi pienempää rannan läheisyydessä olevaa saarta. Järven valuma-alueen laajuus on 5,8 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 km3 (kuutiokilometriä) eli 2,5 miljoonaa m3 . Järven rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä. Kylän puolella sijaitsee jätevesien selkeytysaltaita.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Matala järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa.

Kalasto 
Järvessä viihtyvät ainakin ahven, hauki, suutari ja särki.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 YouTube: Плотва на- o Клоога (Ahvenia Kloogalla), viitattu 15.3.2017

Harjumaan järvet
Vasalemma jõen vesistö
Botin luomat artikkelit
Koigi järv

Koigi järv  on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järvi on matala ja sen vedenpinnankorkeus vaihtelee suuresti. Tästä johtuu, että sen rantaviiva piirretään eri yhteyksissä eri lailla . Järven pinta-ala on 115 ha (hehtaaria) ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Saaria on 6, joiden yhteinen pinta-ala on 6,4 ha, mutta saarien reunat ja niiden välit ovat tiheänä ruovikkoja, jotka rikkovat avovesialueen. Siihen laskee lounasrantaan Kuke kraavi, joka on turvetuotantoalueen johto-oja, ja sen jatkeena toimii samanniminen laskuoja, joka lakaa järven kaakkoisrannasta. Järven luoteisrantaan laskee suoraksi kaivettu Lõhmuste kraavi, joka kokoaa kokoaa siellä laajan turvesuon kuivatusvedet järveen. Etelästä järvenn on yhdistetty Ûmmargune järven kaivettu laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 47,7 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00057 km3 (kuutiokilometriä) eli 0,57 miljoonaa m3 . Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä ja rannat ovat ruovittunutta suomaata.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus, jolloin se luokitellaan myös dystrofiseksi järveksi.

Luontoarvot 
Järven ympäristö on Koigi soo, jonka linnustolliset arvot tunnetaan. Järven rantaan johtaa pitkospuut ja siellä on 10 metriä korkea lintutorni. Alueen muita järviä ovat Ümmargune järv, Pitkjärv ja Naistejärv.

Lähteet 

Saarenmaan kunta
Saarenmaan järvet
Läänesaarten alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Konsu järv

Konsu järv (myös Kontsu järv, Kontso järv, Konsa järv, Suur Kongojärv) on Virossa Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Järvi sijaitsee Kurtnan järvialueella, joka muodostuu osittain Mustajõen valuma-alueella olevista 42 järvestä ja niiden ympäristöstä.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 139 ha (hehtaaria) ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää 200 metriä leveä salmi. Sen laskuoja on Konsu kraavi, joka lähtee eteläisen järvialtaan itärannasta suoraksi kaivettuna kohti itää. Järveen laskee etelästä Lähteenpää jõgi ja Soompää kraavi, joka laskee ensin pieneen lampeen Peenjärv. Pohjoisesta laskee leveä Konsu-Raudi kanal, joka tuo Nõmmen järven, Särgjärven, Ahvenjärven ja Räätsman järven vesiä. Järven valuma-alueen laajuus on 27,0 neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys 10,2 metriä. Sen laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0081 km3 (kuutiokilometriä) eli 8,1 miljoonaa m3 . Rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä ja pohjoisaltaan luoteisrannassa on asuinalue. Muuten ei rannoille ole rakennettu taloja.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat eli se on silloin lievästi rehevöitynyt. Järven  humuspitoisuus on myös suuri.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kurtna järvestik  ()

Kurtnan järvialue
Itä-Virumaan järvet
Virun alavesistöalue
Mustajõen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Leego järv

Leego järv (myös Leegu järv) on Virossa Kastren kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 86 ha (hehtaaria) ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää 140 metriä leveä kapeikko. Pohjoisallasta kutsutaan Peräjärveksi ja toista Edejärveksi. Edejärven eteläosassa on ojan suussa pitkä lahti, jota kutsutaan  nimellä Ojasuu sopp. Järvi sijaitsee suurella Emajõe–Suursoolla noin 1,5 kilometriä Peipsijärvestä. Järven laskujoki on leveä ja kilometrin pituinen Leegu jõgi, joka yhtyy Kalli jõgeen. Järveen laskevat muun muassa Lobatsoll ja toinen johto-oja Varblasesaarelta. Järven valuma-alueen laajuus on 5,6 km2 (neliökilometriä). Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,6 metriä ja suurin syvyys 1,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00050 km3 (kuutiokilometriä) eli 0,5 miljoonaa m3 . Järven rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä ja se on pääasiassa suomaata. Järven kaakkois- ja koillisrannoilla sijaitsee kaksi maataloa.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. Järven vesi on ruskean värinen ja se luokitellaankin suojärvenä dystrofiseksi järveksi.

Kalakanta 
Järvessä on erityisen paljon särkeä, säynettä ja lahnaa, mutta myös muitakin lajeja on: ahven, hauki, kiiski, pasuri, ruutana, kuha, ankerias ja made. Järven harvinaisempia lajeja ovat toutain, rantanuoliainen ja piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala (Misgurnus fossilis). Talvella järven happipitoisuus laskee alas ja kalakuolemat hävittävät kalakantaa, mutta Peipsijärvestä tulee keväällä täydennystä Kallijokea myöten.

Lähteet 

Kastre
Tartumaan järvet
Peipsijärven alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Kalli jõen valuma-alue
Lõõdla järv

Lõõdla järv (myös Luhasoo järv, Luassoo järv) on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 99 ha (hehtaaria) ja se on 3,8 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven pituudesta johtuu, että sen ympärillä sijaitsee useita kyliä: Haava, Hargi, Liiva, Majala, Lümatu ja Vaabina. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,59 ha. Järven kaakkoispäätä kutsutaan nimellä Haava järv ja suurempaa luoteisosaa Luhaotsa järveksi. Järveen laskee neljä suurempaa ojaa. Niistä huomattavin on järven luoteispäähän laskeva Verioja, joka on Luhassuu järven ja Kallasõ järven yhteinen laskuoja, sekä . Sen laskuojia on kaksi ja ne ovat Antsla jõgi, joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee Tiidu järveen, ja Kängsepa oja, joka lähtee järven kaakkoispäästä. Lõõdla järvi on siten bifurkaatiojärvi. Järven valuma-alueen laajuus on 5,6 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0038 km3 (kuutiokilometriä) eli 3,8 miljoonaa m3 . Järven rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä ja siitä on puolet metsää ja loput peltomaata. Rannoilla asutaan harvasti, sillä taloja on vain 13. Võrusta länteen kulkeva maantie ohittaa järven luoteispään.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat ja se luokitellaan lisäksi eutrofiseksi järveksi.

Kalakanta 
Järvessä on runsaasti eri kalalajeja. Entien siellä elää lahnaa, mutta yleisiä ovat myös särki, ahven, hauki, suutari ja rantanuoliainen. Istutettuja lajeja ovat ankerias, karppi, kuha, Coregonus maraenoides, peledsiika ja taimen. Harvinaisia lajeja ovat rantanuoliainen ja piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala (Misgurnus fossilis).

Lähteet 

Võrun kunta
Võrumaan järvet
Võrtsjärven alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Bifurkaatiojärvet
Võrtsjärven valuma-alue
Maardu järv

Maardu järv (myös Liivakandi järv) on Virossa Maardun kaupungissa Harjumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 162 ha (hehtaaria) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Siihen laskee kahdeksan ojaa, joista huomattavin on Hiiemetsa kraav, ja järven laskuoja on Kroodi oja. Se virtaa pohjoiseen Maardun keskustan läpi ja laskee Suomenlahdessa Muugan lahteen (). Järven valuma-alueen laajuus on 13,4 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven tilavuus on 0,0032 km3 (kuutiokilometriä) eli 3,2 miljoonaa m3. Rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä. Länsirannalla sijaitsee Liivamäkeen kuuluva asuntoalue ja toinen Maardun kylään liittyvä, mutta pienempi asuntoalue, sijaitsee järven kaakkoisrannalla. Järven pohjoisrantaa seuraa monikaistainen Peterburi tee, josta haarautuu etelään järven itärantaa seuraava Mõisa tee.

Historiaa 
Järveen on aina kertynyt vettä keväisin ja sinne ohjatut ojat sekä järvenpohjan lähteet ovat aina nostaneet järven vedenpinnan hyvin korkealle. Järvellä ei ole alun perin ollut omaa luontaista laskuojaa, jollaisen Maardun kartanon haltija Otto von Brevern kaivautti vuonna 1893. Järven vedenpintaa aiottiin säännöstellä padolla, mutta jo seuraavana vuonna 1894 murtui pato korkeanveden aikana. Järvestä purkautui valtava vesimassa kohti Suomenlahtea ja se uursi hiekkamaahan 20 metriä syvän ja 70 metriä leveän uoman. Tässä uomassa virtaa nykyään järven laskuoja Koordi oja. Paljastunut järvenpohja otettiin niityiksi, jollaisesta oli tuohon aikaan puute.

Vuonna 1939 rakennettiin Koordin kylään kemiantehdas, joka otti järvestä vettä. Vedenpinnan aleneminen estettiin luusuaan rakennetulla padolla. Myöhemmin, 1960-luvulla, kaivettiin Jõelähtme jõesta kanava, josta saatiin järveen vesitäydennystä. Myös itäpuolella sijainneen fosforikaivoksen kaivantoihin kertynyttä vettä pumpattiin järveen. Se sisälsi raskasmetalleja, jota esiintyy järven pohjamudassa.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Lähteet 

Maardu
Harjumaan järvet
Harjun alavesistöalue
Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Männiku järv

Männiku järv (myös Männiku veehoidla, Männiku karjäär) on Virossa Sakun maalaiskunnassa Harjumaalla sijaitseva tekojärvi.

Maantietoa 
Tekojärvi on syntynyt etelään vievän rautatien ja Männiku raban väliin saman nimisen kylän pohjoispuolelle. Järvi on 3,9 kilometriä pitkä ja se on levimmillään 700 metriä levä. Järven pinta-ala on 105 hehtaaria ja siinä on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,4 hehtaaria. Suurempi saarista on 120 metriä pitkä. Järvi on kaksialtainen. Eteläinen allas on 1,8 kilometriä ja pohjoinen allas 2,9 kilometriä pitkä. Altaita yhdistää 40 metriä leveä salmi. Pohjoisaltaan rinnalle on kaivettu kilometrin pitkä ja 260 metriä leveä allas, jonka erottaa pohjoisaltaasta kapea tiepenger. Järven valuma-alueen laajuus on 13,0 neliökilometriä, vaikka järvellä ei kartan mukaan näyttäisi olevan tulo-ojia eikä laskuojaa. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5 metriä ja suurin syvyys 9 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00360 kuutiokilometriä eli 3,60 miljoonaa m3. Järven rantaviivan pituus on 9,3 kilometriä ja järven rannat ovat hiekkaa. Järven koillispuolella noin 130 metriä leveän kannaksen takana on toinen tekojärvi Raku järv, joka on myös syntynyt hiekanotossa.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat niin korkeat, että järvi on rehevöitynyt.

Lähteet 

Harjumaan järvet
Harjun alavesistöalue
Viron Suomenlahden rannikon valuma-alue
Viron tekojärvet
Botin luomat artikkelit
Oessaare laht

Oessaare laht (myös Põllumaa laht, Siiksaare laht) on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 121 ha (hehtaaria) ja se muodostuu suuresta järvialtaasta ja kapeasuisesta lahdesta, jota kutsutaan nimellä Poka laht. Sen lahdensuu on 50 metriä leveä. Pääallas on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Poka laht on 580 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 4,5 ha. Suurin saari on pyöreä ja halkaisijaltaan 230 metriä. Järveen laskevat pitkät Masa kraavi (Silmajõgi) ja Lõve jõki, jotka laskevat järven pääaltaaseen ja Poka oja, joka laskee Poka lahteen. Järvellä on mereen kaksi laskuojaa. Mõrrasilm on 200 metriä pitkä oja, joka lähtee Poka lahdesta. Enima silm on 1,0 kilometriä pitkä oja, joka lähtee pääaltaasta ja laskee mereen viereiseen lahteen kuin ensimmäinen oja. Meri on laaja ja saarikkoinen Laidevahen lahti, jonka Saarenmaan kaakkoispuolelle aukeava suu on varsin kapea. Se on kuroutumassa omaksi järveksi, mutta siinä on edelleen suolaista vettä. Järven valuma-alueen laajuus on 159,0 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys 1,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0012 km3 (kuutiokilometriä) eli 1,2 miljoonaa m3 . Järven rantaviivan pituus on 11,8 kilometriä ja se on pääasiassa soistunutta ruovikkoa. Järven itärannat ovat metsää ja siellä sijaitsee Oessaaren kylä ja kaakossa sijaitsee Siiksaaren kylä.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. Vaikka Laidevahen lahti on kapeasuinen, kulkeutuu siihen suolaista vettä. Oessaaren lahti on itse asiassa järvi, mutta sen vedenpinta on samalla tasolla tai hieman korkeammalla kuin se on meressä. Korkean veden aikana järveen virtaa suolaista vettä, jolloin makea vesi suolaantuu välillä. Järven vesi onkin murtovettä.

Luontoarvoja 
Lahdella, järvissä ja niiden lähiympäristöissä elää ja pesii runsaasti lintuja, joille on perustettu Natura 2000 -suojelualue.

Lähteet 

Saarenmaan kunta
Saarenmaan järvet
Läänesaarten alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Pabra järv

Pabra järv (myös Kossa järv, Bobrova järv, Lidva järv, ) on Viron ja Venäjän välisellä rajalla sijaitseva luonnollinen järvi. Järvi kuuluu Viron puolella Setomaan kuntaan Võrumaalla ja Venäjän puolella Pihkovan alueen Petserin piiriin. Venäjän puoleisella rannalla sijaitsee Bobrovo-niminen kylä ().

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 93 ha (hehtaaria ) tai 77 ha . Sen pituus on 2,0 kilometriä ja leveys 850 metriä. Järven selkä on selkeäpiirteinen, mutta järven länsipäässä siitä työntyy 850 metriä länteen päin Vungi ots niminen lahti. Selällä sijaitsevat kaksi saarta. Ruusaar on 40 metriä pitkä ja Puusaar on 70 metriä pitkä. Puusaaren poikki kulkee kartan mukaan maiden välinen raja. Vungin lahteen laskee Verrevoja lännestä ja Toodsi järven laskuoja. Luontainen Lütä oja laskee järven pohjoispäähän maiden välisen rajan kohdalla. Järven laskujoki on Lidva jõgi, joka lähtee järven koillisrannasta Venäjän puolella Tarantaevosta. Järven valuma-alueen laajuus on 36,5 km2 (neliökilometriä).
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00232 km3 (kuutiokilometriä) eli 2,32 miljoonaa m3. Järven rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä. Ympäristö on länsipuolen soita lukuun ottamatta moreenimaastoa, jossa rannat ovat hiekkaisia ja kivisiä, mutta järven pohja on mutainen. Kummallakin rannalla on vähäistä asutusta ja niille johtaa erilliset maantiet kummankin valtion puolelta.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().

Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jonka vedessä on alhaiset humuspitoisuudet (, SD). Vedessä on korkeita ravinnepitoisuuksia, joiden perusteella se luokitellaan eutrofiseksi järveksi.

Lähteet 

Setomaan kunta
Võrumaan järvet
Venäjän järvet
Koivan vesistöalue
Haanjan ylänkö
Botin luomat artikkelit
Venäjän ja Viron raja