Suomen tulli

Tulli () on suomalainen viranomainen, joka valvoo rajan yli kulkevaa tavaraliikennettä sekä kerää tullimaksut ja muut maahantuontiverot. Tullin tehtävänä on kansainvälisten tavaravirtojen valvonta ja hallinta laillisen ulkomaankaupan edistämiseksi ja laittoman estämiseksi. Tullitoimipaikoissa rajoilla tarkistetaan myös matkustajaliikennettä sekä ajoneuvojen ajokuntoa. Matkustajaliikennettä valvoo rajavartiolaitos ja ajoneuvojen ajokunnon tarkistavat katsastusmiehet, mutta käytännön syistä viranomaiset tekevät tässä yhteistyötä. 

Tullilaitos on koko maan kattava EU:n sisä- ja ulkokaupan verotus-, valvonta- ja palveluorganisaatio, joka toteuttaa EU:n yhteistä tullipolitiikkaa. Tulli kantaa EU:n ulkopuolisten maiden eli kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa tullit, tuontimaksut ja arvonlisäveron. Verohallinnon tehtäväksi siirrettiin autoverotus ja valmisteverotus 1.1.2017 ja maahantuonnin arvonlisävero 1.1.2018. Tulli kantoi vuonna 2017 veroja ja maksuja noin 2,9 miljardia euroa. Tullin palveluksessa on noin 1 900 henkilöä.

Historia 
Ruotsin vallan aikana ulkomaankauppaa sai käydä vain muutamissa kaupungeissa. Nämä kaupungit perivät tullimaksut sisään tulevista tuotteista jotka tuloutettiin kruunulle, varhaisimmat ulkomaankauppaoikeudet kuuluivat keskiaikaisille kaupungeille joita olivat Turku, Viipuri, Porvoo, Rauma, Ulvila ja Naantali.

Kustaa Vaasa oli kiinnostunut valtion hallinnon uudistamisesta  ja kruunun  varallisuuden kartoittamisesta joten tullauksesta tuli tarkempaa ja säännollisempää.

1636 Ruotsin valtakuntaan perustettiin erityinen tullilaitos. Tämä oli ensimmäinen virkamieslaitos jolle oli määritelty ohjeet ja toimintavalta.

Suomen tullilaitoksen johtoon asetettiin 18. helmikuuta 1812 päätullijohtokunta, jonka tehtäviin kuului kruunulle kuuluvien tullien periminen ja tilitys, tullikamarien valvonta, salakuljetuksen ehkäisy, maan kauppataseen laskeminen sekä merihylkyjä koskevien tietojen kerääminen. Päätullijohtokunta muutettiin Tullihallitukseksi keisarillisella asetuksella vuonna 1885. Itsenäisyyden aikana tullihallituksen tehtäväkenttä laajeni: se huolehti valmisteverojen kannosta vuosina 1919–1936 ja uudelleen 1991–2016 sekä auto- ja moottoripyöräveron kannosta 1958–2016.

Tullimaksut olivat 1930-luvulle saakka valtion suurin tulonlähde: 1830-luvun lopulla niiden osuus valtion veronluontoisista tuloista oli alle 20 %, mutta 1850-luvulla jo yli 40 % ja 1900-luvun alussa jo 70 %. Ulkomaankaupan vapauttaminen asteittain tulleista on 1950-luvulta alkaen alentanut niiden merkitystä valtion tulonlähteenä.

Ennen Suomen liittymistä Euroopan unioniin tullikonttoreita oli ympäri maan olevissa rahtiterminaaleissa. Terminaalissa voitiin käsitellä tullausasiat ja rahtia kuljettavan ajoneuvon rahtitila (tai kuljetuskontti) sinetöintiin ja merkittiin käsitellyksi jolloin rahti voitiin kuljettaa määränpäähänsä ilman kaikilla rajoilla tehtävää tarkistusta. TIR-merkinnällä varustetut rekat olivatkin tuttu näky. Nykyään tästä on luovuttu ja tarpeen vaatiessa kuljetus sinetöidään unionin ulkorajalla.

Tullihallitus ja tullipiirit lakkautettiin vuoden 2013 alusta ja yhdistettiin uudeksi Tulli-nimiseksi viranomaiseksi.

Organisaatio
Suomen tulli on valtiovarainministeriön alainen. Keskushallinnon muodostaa esikunta, sisäinen tarkastus ja valtion edun- ja oikeudenvalvonta. Valtakunnallisia tullin toimintoja suorittavat ulkomaankauppa- ja verotusosasto, valvontaosasto ja hallinto-osasto. Toimipaikkaosastoon kuuluu 9 tullia: Helsingin, Kotkan, Vaalimaan, Nuijamaan, Imatran, Turun, Tornion ja Maarianhaminan tullit sekä Lentotulli. Tulliin kuuluu myös Espoon Otaniemessä sijaitseva Tullilaboratorio.

Pääjohtajat

Antti Hartikainen 2012–2013
Leo Nissinen 2013–2019 
 Hannu Mäkinen 2019– virassa

Tehtävät

Suomen tullin tehtävänä on paitsi tullimaksujen ja verojen kerääminen, myös huumeiden ja muiden vaarallisten aineiden salakuljetuksen ja talousrikollisuuden torjuminen. Tullivalvonta kohdistuu tavara-, kulkuneuvo- ja matkustajaliikenteeseen. Tullivalvontaa suoritetaan EU:n ulko- ja sisärajoilla sekä sisämaassa. Valvonnassa tärkeintä on estää huumeiden, ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden, vaarallisten teräaseiden, uhanalaisten eläin- ja kasvilajien sekä niistä saatavien tuotteiden tuonti, eläin- ja kasvitautien leviäminen, kansallisten kulttuuriaarteiden vienti ja rikollisen rahan pesu. Lisäksi Tulli valvoo, että tuonti- ja vientirajoituksia noudatetaan ja tavarat ilmoitetaan tulliverotuksen kannalta oikein, ja että erilaisia tukia maksetaan oikein perustein.

Tehtäviensä suorittamiseksi tullilaitoksella on esitutkintaviranomaisen valtuudet ja tähän sisältyvä oikeus pakkokeinojen käyttöön. Tulli tutkii itse tullirikokset, joita ovat mm. tuontiin ja vientiin liittyvät huume- ja talousrikokset. Tulli keskittyy erityisesti ammattimaisen ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan.

Tullin koiratoiminta

Tulli on käyttänyt huumekoiria vuodesta 1969 alkaen. Aluksi koirat koulutettiin opaskoirakoulun tiloissa Helsingissä. Haminassa koirakoulu toimi 1970- ja 1980-luvuilla. Vuodesta 1990 alkaen se on toiminut Kirkkonummella. Koulussa on rehtori ja yksi päätoiminen kouluttaja. Koira tulee kouluun vuoden ikäisenä ja koulutus kestää kolme kuukautta.

Suomen tullilla on tällä hetkellä palveluksessaan huume-, savuke- ja rahakoiria. Rahakoiria on palveluksessa Helsinki-Vantaan lentokentällä ja itärajan rajanylityspaikoilla. Tullikoiria työskentelee lähes kaikilla Suomen rajoilla. Vilkkaimmilla ylityspaikoilla on useampia koiria. Lisäksi niitä työskentelee Postitullissa. Tullilla on noin 50 koiraa. Suurin osa tullin koirista on rodultaan labradorinnoutajia, mutta myös käytössä on englanninspringer- ja cockerspanieleja sekä noutaja-seisojasekoituksia. Pennut, joista koulutetaan tullikoiria, valitaan yksityisiltä kasvattajilta. Tullikoiran työpäivän kesto on 8–12 tuntia, josta tehokasta työaikaa on 2–3 tuntia 10–20 minuutin mittaisissa jaksoissa.

Tulli mediassa 
Suomen tullin toimintaa esittelevä 8-osainen sarja Tulli alkoi Yleltä 7.7.2011. Suomen Tulli -ohjelmaa on näytetty Jim-kanavalla neljä tuotantokautta. Kotimaisen dokumentaarisen sarjan ensimmäinen tuotantokausi alkoi elokuussa 2012, toinen tuotantokausi syyskuussa 2013, kolmas tuotantokausi syyskuussa 2014 ja neljäs tuotantokausi syyskuussa 2015. Yhdessä tuotantokaudessa jaksoja on 12. Lisäksi tullin toimintaa on dokumentoitu Lentokenttä-sarjassa.

Lähteet

Aiheesta muualla

 Tullin kotisivu
 Tullillakin oma epäiltyjen rekisteri – henkilömäärä salainen MTV3 11.9.2013. Viitattu 12.9.2013.
 Laki rikostorjunnasta Tullissa Finlex.