Vaihtoehto Saksalle

Vaihtoehto Saksalle (Alternative für Deutschland, AfD) on vuonna 2013 perustettu saksalainen oikeistopopulistipuolue. Puolue on kansallismielinen, maahanmuuttovastainen, konservatiivinen ja EU-vastainen. 

AfD on vaihtanut aatettaan ja ollut sisäisesti riitaisa. Puolue perustettiin vastustamaan EU:n antamia tukilainoja Kreikalle. Alussa AfD lähinnä vastusti euron käyttöä valuuttana, koska se piti sitä taloudelle haitallisena. Tällöin puolue oli länsisaksalainen professoripuolue. Myöhemmin toisaalta puolueen maahanmuuttokriitikoiden ja toisaalta monikulttuurisuuden vastustus kasvatti kannatustaan puolueessa, ja kannatuksen painopiste löytyi idästä..

Huhtikuussa 2021 puolue kääntyi EU-kriittisestä EU-vastaiseksi ja alkoi tavoitella avoimesti EU-eroa ("Dexit").

Puolueen aatteet ja linja 
Eri lähteiden mukaan Vaihtoehto Saksalle on:
 Monikulttuurisuutta vastustava, jyrkän kansallismielinen
 Vastustaa Saksan islamisaatiota ja ääri-islamia Saksassa
 Vastustaa maahanmuuttoa, kovan linjan retoriikkaa
 Rasistisiksi ja natsimyönteisiksi tulkittuja mielipiteitä
EU-vastainen, ajaa Saksan EU-eroa ("Dexit")
Perinteisiä perhearvoja kannattava
Vastustaa samaa sukupuolta olevien avioliittoja
Suhtautuu epäilevästi ilmastonmuutokseen
Asevelvollisuutta kannattava
Kovia yhteiskunnallisia arvoja: huumeidenkäyttäjät hoidon sijasta vankilaan
Venäjä-myönteinen
Vastustaa Venäjän vastaisia talouspakotteita

Historia

Professoripuolue (2012–2015) 
Puolue julkaisi syyskuussa 2012 manifestin ”Vaalivaihtoehto 2013” europolitiikkaa vastaan. Moni huomattava taloustieteilijä, toimittaja ja yritysjohtaja otti kantaa manifestin puolesta. Ryhmän mukaan euroalue ei sovellu valuutta-alueeksi vaan ajaa eteläisen Euroopan valtiot vararikkoon. Bernd Lucken mukaan tärkeintä olisi saada eteläiset maat pois eurosta. Perustavassa kokouksessa huhtikuussa 2013 puheenjohtajiksi valittiin maailmanpankin ekonomisti, Hampurin yliopiston taloustieteen professori Bernd Lucke, yrittäjä Frauke Petry ja Frankfurter Allgemeine Zeitungin ex-päätoimittaja (1979–2000) Konrad Adam.

Alussa puolue oli tunnettu porvarillisena talousliberaalina arvokonservatiivisena "professoripuolueena", joka vastustaa euroa mutta ei EU:ta. Sen mukaan euro on epäonnistunut, köyhdyttää kilpailukyvyttömiä maita ja tulevia sukupolvia.

Stuttgartin yliopiston professori Lothar Maier vastusti "professoripuolue" termiä sanomalla, että puolueella on 20 000 jäsentä ja heistä professoreja on ehkä pari prosenttia. Maier myös puolusti puolueen ei-aggressiivista toimintatapaa sillä, että kyse on vakavasta politiikasta. Puolue ei halua mobilisoida katuja eikä aiheuttaa väkivaltaa. Se on kuitenkin joutunut protestien kohteeksi, ja sen vaalijulisteita on revitty. Sen perustajan, professori Bernd Lucken kimppuun hyökättiin hänen ollessaan puhujalavalla. 

AfD ilmoitti vuonna 2013, ettei se ole nationalistinen eikä vastusta maahanmuuttoa, vaan kannattaa Kanadan tapaa suosia osaavien työntekijöiden maahantuloa. Samaan aikaan AfD moitti Angela Merkelin päätöstä sulkea ydinvoimalat vuoteen 2020 mennessä. Konrad Adamin mukaan puolueella ei vuonna 2013 ollut myöskään kantaa sukupuolineutraaliin avioliittolakiin.

Syyskuun 2013 liittopäivävaaleissa AfD sai 4,7 prosenttia äänistä ja äänestäjiä sillä oli runsaat 2 miljoonaa. Se jäi näin hieman viiden prosentin äänikynnyksen alapuolelle. Puolueen perustajiin kuulunut Bernd Lucke erosi puolueesta heinäkuussa 2015, koska hänen euroskeptisenä perustamansa puolue oli muuttunut ulkomaalaisvastaiseksi ja venäjämieliseksi. Tämän jälkeen Lucke perusti uuden Liberal-Konservative Reformer -puolueen

Puolueen kasvu, aatemaailman muutos kansallismielisemmäksi (2015–) 

Toukokuussa 2015 puolue jakautui Lucken eukroskeptikkoihin ja Frauke Patryn maahanmuuttovastaisiin. 4. kesäkuuta 2015 60 prosenttia puoluetta äänestäneistä valitsi puolueen johtoon Frauke Petryn, joka on taustaltaan kemisti ja liikenainen. Vaikka hän edusti puolueen professoreita, hänen kaudellaan puolueen maahanmuuttokriittisyys lisääntyi. Petry edusti puolueen silloista kansalliskonservatiivisiipeä. Euroskeptinen Lucke joutui sivuraiteelle ja erosi. Jyrkän kansallismielinen, islaminvastainen, muukalaisvastainen, maahanmuuttokriittinen linja voimistui. Petry lupasi myös vahvistaa puolueen siteitä Venäjään. Pakolaisvyöry Lähi-idästä kasvatti puolueen kannatusta, koska Saksan liittokansleri Merkel piti syksyllä 2015 rajoja auki pakolaisille.

Helmikuussa 2016 puolue alkoi tehdä yhteistyötä Itävallan Vapauspuoleen FPÖ:n kanssa. Vuonna 2016 AfD pärjäsi hyvin joissain Saksan osavaltioissa. Mutta toisaalta puolueen kannatus laski kesällä 2016 gallupeissa 7 %:iin. Franke Patry ja äärioikeistosiiven Björn Höcke kamppailivat puolueessa vallasta. Huhtikuussa 2017 Petry ilmoitti, ettei ole puolueen pääehdokas. Petry riiteli puolueen muiden johtajien kanssa.

Monet syksyn 2017 vaalimainoksista olivat islamin vastaisia: "Islam ei sovi keittiöömme", "Burkia? Me käytämme bikineitä".

Syyskuun 2017 liittopäivävaaleissa puolue sai 12,6 prosenttia äänistä ja ensimmäiset edustajansa Saksan liittopäiville. Puolue keräsi koko Saksaa selkeästi paremman kannatuksen entisen Itä-Saksan alueella, missä se sai 21,9 prosenttia äänistä. Entisessä Länsi-Saksassa puolue keräsi vain 10,7 prosenttin kannatuksen. Puolueen kannatus kulkikin entisessä Länsi- ja Itä-Saksan rajassa hyvin selkeästi. Suurinta kannatus oli Saksin osavaltiossa sekä Thüringenin itäosissa ja Brandenburgin eteläosissa. Matalinta kannatus oli Hampurissa ja Schleswig-Holsteinin osavaltiossa, joissa AfD keräsi alle 10 prosenttia äänistä.

Vuoden 2017 liittopäivävaaleissa AfD nousi ensimmäistä kertaa Saksan liittopäiville ja nousi maan kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi. Muut puolueet kieltäytyivät yhteistyöstä sen kanssa ja puolue jäi oppositioon. Muut puolueet ovat kieltäytyneet yhteistyöstä AfD:n kanssa myös osavaltiotasolla. Esimerkiksi Brandenburgin ja Saksin osavaltiovaaleissa muut puolueet ovat kieltäytyneet yhteistyöstä AfD:n kanssa.  

Liittopäivävaalien jälkeen AfD:n toinen puheenjohtaja Frauke Petry ilmoitti, ettei lähde mukaan AfD:n parlamenttiryhmään vaikka aikookin toimia kansanedustajana. Taustalla epäillään olevan erimielisyyksiä Petryn ja toisen puheenjohtajan Jörg Meuthen edustamien linjojen välillä.

Vuonna 2018 puolueen suosio kasvoi maahanmuuttokeskustelun seurauksena. Keskustelussa liittokansleri Angela Merkelin avoin maahanmuuttolinja ei mielipidemittausten perusteella miellyttänyt, ja Merkelin puolue Kristillisdemokraateista (CDU) siirtyikin kannattajia AfD:hen. Syyskuussa 2018 puolue nousi kannatuskyselyn mukaan Saksan toiseksi suurimmaksi puolueeksi. Marraskuussa 2019 puolue oli Saksan kolmanneksi suurin yhdessä Sosialidemokraattien (SPD) kanssa, kun 13 prosenttia vastaajista kertoi äänestävänsä sitä.

Euroopan parlamentin ID-ryhmään ja EU-vastaisuus (2019–) 

AfD liittyi muiden Euroopan äärioikeistolaisina pidettyjen puolueiden kanssa, vuoden 2019 europarlamenttivaalien jälkeen perustettuun, uuteen Identiteetti ja demokratia -Euroopan parlamenttiryhmään.

Syyskuussa 2019 AfD vahvisti merkittävästi kannatustaan Saksissa ja Brandenburgissa . Puolue nousi molemmissa osavaltioissa käydyissä vaaleissa toiseksi suurimmaksi puolueeksi ja sai yli 20 prosenttia äänistä. Syynä tähän oli hiilikaivosten sulkeminen ja Merkelin hallituksen maahanmuuttopolitiikka. Puolue kasvatti kannatustaan myös lokakuussa käydyissä Thüringenin osavaltiovaaleissa, joissa se nousi myös toiseksi suuremmaksi yli 20 prosentin kannatuksella.

Koronapandemian aikana puolueen kannatuksen nousu on taittunut, kun sillä ei ole ollut juuri sanottavaa koronakriisin aikana, ja sen kannatus on huhtikuussa 2021 runsaat kymmenen prosenttia, maan itäosissa tosin lähes 30 prosenttia. Syksyn 2021 vaaliteemaksi se on ottanut Saksan eron Euroopan unionista ("Dexit")..

Suhde muuhun äärioikeistoon 
Puolue sanoutuu irti väkivallasta, koska haluaa tehdä uskottavaa politiikkaa. Niinpä se on nähtävä kovan linjan äärioikeiston kilpailijana. Mutta puolueen sisällä on ihmisiä, joila on yhteyksiä muuhun äärioikeistoon. Puolue ei julkisesti kannata esimerkiksi islaminvastaista Pegida-liikettä. Puolueen johdossa on kuitenkin tunnettu Pegidan ystävä Björn Höcke, joka johtaa Thüringenin osavaltiossa AfD:n toimintaa. Monet Pegidan jäsenet myös äänestävät AfD:tä ja Pegida pyrkii vaikuttamaan AfD:hen, jotta sen linja pysyisi tiukan pakolais- ja islamvastaisena.

Suhde Venäjään 

Puolue kannattaa hyviä suhteita Venäjään ja vastustaa sille annettuja talouspakotteita. Tämän takia puoluetta väitetään monesti Venäjän myötäjuoksijaksi. Monet Saksan venäläistaustaiset äänestävät AfD:tä. Puolue ei ota virallisesti Venäjältä talousapua ja se ei virallisesti toimi Venäjän kanssa kovin tiiviisti, mutta puolueen parlamentaarikoilla ja jäsenillä on ollut monia yhteyksiä Venäjälle. Esimerkiksi huhtikuussa 2019 paljastui venäläisiä asiakirjoja, joiden perusteella venäläiset olisivat auttaneet AfD:n kansanedustajaa Markus Frohnmeiera pääsemään liittopäiville, jotta Venäjällä olisi ollut täysin kontrolloitu edustaja liittopäivillä. Lisäksi on epäilty ja tutkittu sitä, onko Venäjä antanut tukea AfD:lle vuoden 2017 liittopäivävaaleissa.

Kohuja 
Puolueen puheenohtaja Frauke Petry herätti kohua tammikuussa 2016, ilmoittaessaan, että poliisin pitäisi ampua maahan pyrkiviä turvapaikanhakijoita. Saksan poliisiliiton puheenjohtaja tuomitsi ajatuksen. Tammikuussa 2017 kohua aiheutti puolueen Thüringenin piirijohtajan Björn Höcken puhe, jossa hän sanoi, että Saksan pitäisi suhtautua myönteisemmin natsimenneisyyteensä. Pegida-järjestön joukkokokouksessa puhunut Höcke vastusti myös Berliiniin pystytettyä Euroopan murhattujen juutalaisten muistomerkkiä ja vaati, että Saksan pitäisi lopettaa natsien hirmutekojen sovittaminen.

Keväällä 2016 järjestettyjen osavaltiovaalien alla julkisuuteen vuosi AfD:n salainen vaaliohjelma, joka oli tarkoitus hyväksyä huhtikuisessa puoluekokouksessa. Ohjelmassa painotuttiin ”kansallisiin arvoihin”. Niihin sisältyi muun muassa perinteinen perhekäsitys, lisäksi puolueen tarkoituksena on kieltää abortti ja vaikeuttaa avioeroa. Lapsia hankkivia saksalaisia perheitä sen sijaan palkittaisiin taloudellisesti. Ohjelman mukaan yksinhuoltajuus on taakka yhteiskunnalle, eikä yksinhuoltajaäitejä pidä tukea taloudellisesti. Valtion rahoittamien päiväkotien tukeminen pitää lopettaa ja kannustaa toista vanhempaa hoitamaan lasta kotona. Alkoholisteja, huumeidenkäyttäjiä ja mielenterveysongelmaisia rikollisia ei AfD:n mukaan pidä hoitaa psykiatrisissa sairaaloissa, vaan sulkea vankiloihin. Vammaisia lapsia ei ohjelman mukaan pidä sijoittaa tavallisiin kouluihin, koska se vaikuttaa kielteisesti muihin oppilaisiin. Puolue haluaa muutosta myös koulujen historianopetukseen, jossa natsi-Saksan aikakauden käsittelyä pitää vähentää.

Puolueen Bremenin osaston johtajan Frank Magnitzin kimppuun käytiin tammikuussa 2019. Tapaus sai runsaasti julkisuutta ja julkisuudessa kerrottiin, että häntä lyötiin puuesineellä ja potkittiin kun hän oli kaatunut maahan. Teon tekijäksi puolue epäili antifasistista Antifa-liikettä ja poliittisia vastustajiaan sosiaalidemokraatteja, vasemmistoa ja vihreitä. Myöhemmin paljastui valvontakameran kuvien löydyttyä, ettei Magnitzia potkittu eikä lyöty vaan vammat tulivat todennäköisesti kaatumisesta. Tapaus on voinut olla pelkkä ryöstöyritys ilman poliittisia motiiveja, vaikka joku ryhmittymä ottikin vastuun teosta, mutta ilmoituksen aitouteen on suhtauduttu epäillen.

Puheenjohtajat

Vaalimenestys

Liittopäivävaalit (Bundestag)

Europarlamenttivaalit

Osavaltioiden parlamenttivaalit (Landtag)

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Alternative for Germany, Online's Guide to German Political Parties, Der Spiegel
 New German Party Declares War On Euro, by Claire Bigg 16 March 2013
 Business Insider: Meet The Influential German Professor Who Wants To Get Rid Of The Euro In Order To Save Europe.
 Alternative für Deutschland Virallinen sivusto