Vapaa Taidekoulu

Vapaa Taidekoulu on vuonna 1935 perustettu taidekoulu, joka sijaitsee Helsingin Kaapelitehtaalla. Koulussa voi opiskella ammattiin valmistavaan tutkintoon, jonka suorittaminen kestää neljä vuotta. Koulu järjestää myös kaikille avoimia piirustus- ja maalauskursseja.  Koulu on harjoittanut julkaisutoimintaa 1970-luvulta lähtien.

Opetus

Ammattiinvalmistavat opinnot 

Vapaassa Taidekoulussa voi opiskella ammattiinvalmistavissa opinnoissa, jotka kestävät neljä vuotta.

Ensimmäisellä vuosikurssilla perehdytään kuvallisen ajattelun perusteisiin. Piirustuksella on tärkeä rooli opetuksessa. Maalauksen perusasioita opiskellaan havainnon pohjalta. Perehdytään öljyvärimaalauksen tekniikoihin. Vuosikurssi koostuu teemallisista keskimäärin kahden viikon pituisista opetusjaksoista. Ensimmäisen vuosikurssin väriopetusta täydentää Josef Albersin värien vuorovaikutustutkimuksiin perustuva intensiivikurssi. Opintoihin sisältyy sommittelun peruskurssi. Materiaalioppia opiskellaan kahden viikon intensiivisellä pohjustuskurssilla.

Ensimmäiseltä vuosikurssin n. 25 opiskelijasta valitaan n. 10–13 opiskelijaa jatkamaan opintojaan II–IV vuosikursseille. Toiselle vuosikurssille jatkavat opiskelijat suorittavat neljän vuoden aikana taidemaalauksen ammattiopinnot.

Toisella vuosikurssilla laajennetaan öljyvärimaalauksen materiaaliopin tuntemusta ja perehdytään myös maalaustaiteen muihin tekniikoihin. Sekä akvarelli- että temperamaalauksesta järjestetään kahden viikon intensiivikurssit vierailevien opettajien johdolla. Lisäksi ensimmäisellä vuosikurssilla annettua väriopetusta täydennetään kahden viikon intensiivisellä jatkokurssilla. Opintoihin sisältyy sommittelun jatkokurssi.

Kolmannen vuosikurssin päätavoite on kannustaa opiskelijaa omaehtoiseen työskentelyyn ja auttaa häntä löytämään oma käsialansa. Pääsääntöisesti kolmen opettajan vuorovaikutuksessa opiskelijaa tuetaan etsimään omat, henkilökohtaiset ratkaisunsa. Kolmannella vuosikurssilla opiskelija oppii taiteellisen työskentelyn ohella myös käytännön taitoja taiteilijana toimimisessa sekä taiteilijan roolista yhteiskunnassa.

Neljännen vuosikurssin opiskelijoiden työskentelyä ohjaavat yksilöllisesti erikseen nimettävät taiteilijamentorit. Muutoin opiskelu on itsenäistä.

Lopputyöprosessiin kuuluvat seminaarikeskustelut, joiden alustajina toimivat neljännen vuosikurssin opiskelijat. Tavoitteena on kehittää opiskelijan sanallisia taitoja: kykyä ilmentää ja jäsentää oman taiteensa sisältöä ja työskentelynsä lähtökohtia sekä synnyttää laadukasta taidekeskustelua.

Käytännössä koko viimeinen lukuvuosi kuluu suurelta osin loppunäyttelyteosten työstämisen ohella näyttelyn käytännön järjestelyn – viestinnän, ripustamisen suunnittelun, rahoituksen hankkimisen yms. parissa.

Pyrkiminen 
Opiskelijavalinta on kaksivaiheinen. Maalauksen ensimmäisen vuoden opiskelijat valitaan keväisin pidettävältä maalauskurssilta (25 opiskelijaa). Valinta perustuu kurssin aikana tehtyjen töiden ja niissä havaittavan kehityksen motivoituneisuuden arviointiin. Toiselle vuosikurssille valitaan ensimmäisen vuoden opiskelumenestyksen perusteella.

Avoimet kurssit 
Vapaa Taidekoulu järjestää kaikille avoimia taidekursseja. Näitä ovat syys- ja kevätkaudella järjestettävät elävän mallin piirustuskurssit, piirustuksen intensiivikurssi sekä akvarellimaalauskurssi. Piirustuksen intensiivikurssi kestää yhden viikonlopun ajan. Muut kurssikokonaisuudet kokoontuvat kerran viikossa kaikkiaan kymmenen kertaa. Piirustuskursseilla piirretään elävää mallia. Akvarellimaalauskurssilla maalataan elävää mallia ja joillain kurssikerroilla on asetelmamaalausta, sekä sään salliessa maisemamaalausta Kaapelitehtaan lähialueella. Syyslukukaudella opetus painottuu perusasioihin, kuten muotojen, suhteiden ja liikkeen hahmottamiseen. Kevätlukukaudella kuvasommittelua käsitellään laajemmin tutkimalla erityisesti mallin suhdetta tilaan ja valoon.

Opetuksen erityispiirteet 
Vapaa Taidekoulun erityispiirteenä on vahva keskittyminen maalaukseen. Koulu haluaa antaa opiskelijalle voimakkaan oman näkemisen ja värien vaikuttavuuden kokemuksen tukemaan opiskelijan oman yksilöllisen ilmaisun kehittymistä. Vapaa Taidekoulu suhtautuu avoimesti taiteen eri ilmenemismuotoihin, mutta opetuksen keskipisteenä on oma erikoisala, maalaustaide.

Opettajat 

Lukuvuonna 2022 - 2023 vastuuopettajina Vapaassa Taidekoulussa toimivat Elina Merenmies (koulun rehtori) ja Hannaleena Heiska (apulaisrehtori vuoden 2023 alusta alkaen) sekä Pauliina Turakka Purhonen, Siiri Haarla, Aki Turunen, Jukka Korkeila ja Aura Hakuri. Jokaiselle vuosikurssille järjestetään myös taidehistorian luentoja, joista vastaavat Janika Aho ja Fanny Johansson-Stockford.

Näyttelytoiminta 
Koulu tarjoaa opiskelijoille neljän lukuvuoden aikana mahdollisuuden pitää sekä yksityisiä- että ryhmänäyttelyitä. Galleria Vaagassa - joka toimii koulun omissa tiloissa - opiskelijat pitävät omia näyttelyitään. Lisäksi lukukausittain opiskelijat pääsevät osallistumaan eriaiheisiin ryhmänäyttelyihin, kuten esimerkiksi kesällä 2022 Aalto-yliopiston kanssa yhteistyössä pidettyyn kolmen näyttelyn kokonaisuuteen Glasshouse Helsingissä. Valmistumisen yhteydessä ripustetaan opinnot huipentava Vapaa -lopputyönäyttely, viime vuosina sekä fyysisenä että virtuaalisena.

Historia

Vapaa Taidekoulu – Fria Målarskolan perustettiin loppuvuodesta 1934 Maire Gullichsenin aloitteesta ja se aloitti toimintansa tammikuussa 1935. Koulu oli ranskalaisen modernin maalaustaiteen periaatteiden puolustaja. Maire Gullichsenilla oli runsaasti perintövaroja hänen isänsä Walter Ahlströmin kuoltua vuonna 1931, joten taloudellisessa mielessä koulun käynnistäminen oli turvattua.

Maire Gullichsenin ajatuksena oli perustaa Helsinkiin taidekoulu, joka muistutti Pariisin vapaita, periaatteessa kaikille avoimia ”akatemioita”. Häntä ei miellyttänyt Suomen koulumainen ja akateeminen opetus, jossa aloitettiin jäljentämällä kipsimalleja.

Koulun opetus alkoi 15. tammikuuta 1935 Eteläranta 14:ssä sijainneessa ateljeehuoneistossa. Melko pian siirryttiin Ullanlinnankatu 1:een ja sieltä vuonna 1937 avarampiin tiloihin Kasarmikadulle, Ahlström Oy:n omistamaan Teollisuuspalatsiin, joka tunnetaan paremmin niin sanottuna Savoyn talona. Täällä koulu toimi pitkään, kunnes se muutti vuonna 1990 nykyisiin tiloihin Kaapelitehtaalle.

Vuonna 1971 Vapaasta Taidekoulusta tuli monivuotinen taidemaalarin ammattiin valmistava koulu.

Koulussa opiskelleita taidemaalareita ovat esimerkiksi Carl Wargh, Tove Jansson, Sigrid Schauman, Unto Pusa, Sulho Sipilä, Signe Yletyinen, Torger Enckell, Tor Arne, Carolus Enckell, Timo Valjakka, Raili Tang, Risto Suomi, Eija-Liisa Ahtila ja Mari Sunna.

Rehtorit 

Vapaan Taidekoulun rehtorit vuodesta 1958 alkaen. 

 1958-1961, 1965-1966 Unto Pusa
 1961-1964 Torger Enckell
 1966-1987 Tor Arne
 1988-1989, 1990-1995 Carolus Enckell
 1989-1990 Ilmari Rautio
 1995-1998 Päivi Björkenheim
 1998-2005 Reijo Viljanen 
 2005-2006 Janne Räisänen (nimikkeellä taiteellinen johtaja)
 2006-2013 Pekka Hepoluhta (nimikkeellä taiteellinen johtaja)
 2014-2016 Sari Tenni
 2017-2019 Paavo Paunu
 2020- Elina Merenmies

Julkaisuja

Katso myös 
 Maire Gullichsen
 Kaapelitehdas

Lähteet

Kirjallisuus

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Vapaa Taidekoulun verkkosivut

Helsingin oppilaitokset
Valmentavat kuvataiteen oppilaitokset Suomessa
Ruoholahti