Kurikka

Kurikka on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kurikan väkiluku on  () ja pinta-ala  km² (), josta  km² maata ja  km² sisävesiä.

Jurvan kunta liittyi Kurikkaan vuoden 2009 alussa, Jalasjärvi vuoden 2016 alussa. Kurikka on kuntaliitosten johdosta nykyään pinta-alaltaan Etelä-Pohjanmaan maakunnan suurin ja väkiluvultaan toiseksi suurin kaupunki. Kurikka on myös Suomen suurin maatalouspitäjä maatalouden tuloilla mitattuna.

Historia 

Kurikan asutuksesta on kirjallisia todisteita 1540-luvulta lähtien. Kun olosuhteet kehittyivät Suomessa, alkoi Kurikassakin teollistuminen 1900-luvun alussa metalli- ja puuteollisuuden saroilla. Kurikan kappeli perustettiin 1672. Kunta itsenäistyi Ilmajoesta vuonna 1868; se sai kauppalanoikeudet vuonna 1966 ja kaupunki siitä tuli vuonna 1977.

Kurikka kuului aluksi Isonkyrön seurakuntaan. Sitten siitä tuli vuonna 1516 perustettuun Ilmajoen kappeliin kuulunut saarnahuonekunta. Vuonna 1672 kappeliksi muuttunut Kurikka sai nimensä seudun keskustan kohdalla Kyrönjoen itärannalle asutetuista Kurikan taloista, joista ensimmäinen on rakennettu viimeistään 1400-luvulla (Antti Kurikka 1480). Kurikan ensimmäinen asukas tuli näille erämetsilleen Lempäälästä tai Pirkkalasta, jossa Kurikan talo on ollut jo aikaisemmin. Muistona siitä on edelleen Pirkkalassa oleva Kurikan kunnanosa. Kurikan kirkkoa vastapäätä, toisella puolen jokea, on vieläkin vanhin jäljelläoleva näistä Kurikan kantataloista, Wähä-Kurikka (nykyinen Rinta-Kurikka). Se seisoo edelleen samalla paikalla, korkealla jokitörmällä Kurikanlahden (Meijerinlampi) yläpuolella. Talon vanhimmat kellariosat ovat jopa 1400-1500 luvulta. Ruotsin kuningas Kustaa II Adolf on matkapäiväkirjansa mukaan viettänyt talossa seurueineen yönsä 1626 talvella matkallaan Pohjanlahden ympäri Tukholmaan. (Upsalan yliopiston kirjasto. Kuninkaan matkapäiväkirja. Elarsin kokoelmat)

Maantiede 
Kurikan naapurikunnat ovat Ilmajoki, Karvia, Kauhajoki, Kihniö, Laihia, Maalahti, Närpiö, Parkano, Seinäjoki ja Teuva.

Kurikan korkein kohta on heti keskustan länsipuolella sijaitseva Lehtivuori, joka on peräti 196 metriä merenpinnan yläpuolella. Vieressä oleva Pikku Lehtivuorikin on 191 m korkea.

Luonto 
Kurikan Natura-kohteita ovat liito-oravistaan tunnetut Metsäkylän metsä ja Isokorpi, Pitkämönluoman ja Pässilänvuoren lehtoalueet, sekä soidensuojeluohjelman parissa olevat Levaneva, Haukilamminneva, Iso Kakkurinneva, Kurpanneva ja Mustasaarenneva.

Vesistöt 
Kurikan kaupungin alueella on kaikkiaan 34 järveä, joista suurimmat ovat Kivi- ja Levalammen tekojärvi, Liikapuron tekojärvi ja Iso Madesjärvi.

Kurikasta vuonna 2010 löytynyt pohjavesialue on Suomen suurin. Sen tutkiminen aloitettiin 2014. Siitä on suunniteltu veden ottoa Kurikalle ja Vaasalle, joka saa käyttöveden pintavesistä.

Kylät 
Jalasjärven alue
Ahonkylä, Alavalli, Hirvijärvi, Ilvesjoki, Jokipii, Keskikylä, kirkonkylä, Koskue, Luopajärvi, Sikakylä, Taivalmaa ja Ylivalli.

Jurvan alue
Harjunkylä, Jyrynkylä, Järvenpää, Kentta, Kesti, kirkonkylä, Koskimäki, Metsäkylä, Niemenkylä, Närvijoki, Rannankylä, Sarvijoki, Tainuskylä ja Tupenkylä.

Kurikan alue
Hakuni, Juonenkylä, Kakkuri, Kamppi, kirkonkylä, Korvenkylä, Kurikankylä, Laulaja, Levi, Lohiluoma, Luomainkylä, Luopa, Lusankylä, Mieto, Myllykylä, Oppaanmäki, Panttila, Pitkämönkylä, Polvenkylä, Saarenkylä, Salonkylä, Syväojankylä, Säntti, Tuiskula, Varpahaiskylä ja Viitala.

Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kurikassa oli 21 203 asukasta, joista 13 296 asui taajamissa, 7 814 haja-asutusalueilla ja 93:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kurikan taajama-aste on 63,0 %. Kurikan taajamaväestö jakautuu kahdeksan eri taajaman kesken:

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kurikan keskustaajama on kasvanut yhteen Ilmajoen kirkonkylän ja Koskenkorvan kanssa. Ilmajoki-Kurikan taajamassa on yhteensä 13 503 asukasta ja sen pinta-ala on 55,89 neliökilometriä.

Väestö 
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Kristinusko 
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kurikassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Kurikan seurakunta
 Jalasjärven kappeliseurakunta
 Jurvan kappeliseurakunta

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kurikan alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.

Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Kurikassa toimii Jurvan helluntaiseurakunta. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kurikassa toimii Jalasjärven helluntaiseurakunta ja Kurikan Kotiseurakunta.

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kurikan kaupungin nykyisellä alueella.
 Jalasjärven seurakunta (liitetty Kurikan seurakuntaan 2016)
 Jurvan seurakunta (liitetty Kurikan seurakuntaan 2009)

Talous

Elinkeinorakenne 
Nykypäivänä kaupungissa on useita teollisuusyrityksiä. Suurin työllistäjä on työkoneiden ohjaamoja valmistava ja laitekokoonpanoa tekevä Fortaco Oy (entinen Velsa). Fortacolla on Kurikassa noin 250 työntekijää. Myös Pohjanmaan Kaluste Oy sekä Relicomp Oy työllistää yli 100 henkilöä. Työllisestä työvoimasta 53,2 % työskentelee palvelusektorilla. Siitä huolimatta maa- ja metsätalouden osuus on 9,4 % työllisestä työvoimasta.

Kurikan kaupunki omistaa noin 4,7 miljoonaa Nesteen osaketta. Kurikan kaupunki omistaa myös noin 6,2 miljoonaa Fortumin osaketta (tieto 4.7.2021). Heinäkuussa 2021 osakkeiden arvo oli yhteensä hieman yli 388 miljoonaa euroa.

Liikenne 

Kurikka sijaitsee liikenteellisesti hyvässä paikassa: Kurikasta on hyvät tieyhteydet muun muassa Seinäjoelle, Vaasaan ja Tampereelle. Kaupungin läpi kulkee Eurooppatie E12 (Valtatie 3) Helsingistä Vaasaan ja kantatie 67 Seinäjoelta Kaskisiin. Kurikan länsipäässä Sarvijoella, kaupungin rajaa hipoen kulkee myös Eurooppatie E8 (Valtatie 8) Turusta Ouluun. Lisäksi Suupohjan rata Seinäjoelta Kaskisiin kulkee kaupungin läpi. Nykyään radalla on vain tavaraliikennettä, henkilöliikenne loppui vuonna 1968. Lähimmät henkilöliikenteen rautatieasemat Kurikasta ovat Seinäjoki ja Parkano.

  Helsinkiin 346 km
  Tampereelle 169 km
  Turkuun 275 km
  Ouluun 357 km

  Lahteen 294 km
  Kuopioon 340 km
  Jyväskylään 214 km
  Poriin 153 km

  Vaasaan 76 km
  Seinäjoelle 32 km
  Lapualle 57 km

Kulttuuri

Ruoka 
Kurikan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla perunakropsu.

Tapahtumat 
Evankelisuuden evankeliumijuhla järjestettiin Kurikassa vuonna 1975.

Nähtävyydet 

 Botniaring, moottorirata Jurvassa
 Elokuvateatteri Jalasjärven Kino
 Elokuvateatteri Kurikan Kino
 Elomaan pelimannitupa
 Hakunin kotieläintila
 Iso-Ojan perinnetalo
 Jurvan kirkko
 Jurvan liikuntahalli
 Jurvan museo

 Jurvan puuseppämuseo
 Jyllinkosken sähköpuisto
 Keramiikkapaja ja -putiikki Ari Markkola
 Kurikka Golf
 Kurikan jäähalli
 Kurikan keilahalli
 Kurikan kirjasto
 Kurikan kirkko
 Kurikan museo ja kotiseututalo

 Kurikan urheilukenttä
 Kusikivi
 Liikennepuisto
 Loukajanvuoren näköalatorni ja kota
 Meijerin lampi
 Monnari eli monitoimitalo
 Muistomerkkiveturi Risto
 Pitkämön uimaranta
 Uimahalli Molskis

 Jyllinkosken lehtomaasto
 Nuijapolku (Tuiskula – Varpahaiskylä)
 Samuli Paulaharjun polku (Kampinkylä)
 Korven Jotos (Korvenkylä – Hakuni)

 Kurjen kierros (Rajavuori – Levaneva – Pässilä -reitistö)
 Suopolku (Niinistö)
 Sällinpolku (Jurva)
 Pahkapolku (Viitalankylä)

 Ketunlenkki (keskusta)
 Autionmaan luontopolut (Paulapieksut)
 Pohjoisen Suupohjan reitistöt

Urheilu 

Kurikassa toimii Kurikan Ryhti, jonka lajeina ovat ampumahiihto, hiihto, jalkapallo, jousiammunta, jääkiekko, kamppailu-urheilu, lentopallo, salibandy, sulkapallo, uinti ja yleisurheilu. Lisäksi Rasti-Kurikka on menestynyt suunnistusseura. Kurikan Seibukan on menestynyt judoseura. Kurikassa on myös urheiluseura Kurikan Visa, jonka toiminta keskittyy pääasiassa shakkiin, tikanheittoon ja lentopalloon. Kurikan puntti klubi on menestynyt painonnostoon keskittynyt seura. Kurikassa on jäähalli, uimahalli, tennishalli ja urheilukeskus, jossa ovat yleisurheilukenttä, pesä- ja jalkapallokenttä, tenniskenttä, kuntorata ja hiekkatekonurmikenttä. Kurikassa on myös monitoimikeskus, Monnari, jossa voi harrastaa normaalien sisäurheilulajien lisäksi jousiammuntaa. Lisäksi löytyy erillinen seurojen ylläpitämä painonnosto ja kamppailusali. Jurvan puolella on liikuntahalli ja siinä kuntosali.

Hallinto ja politiikka

Hallinto 
Jalasjärven liityttyä Kurikkaan vuoden 2016 alusta kuntien kaksi valtuustoa yhdistyivät väliaikaiseksi valtuustoksi seuraaviin vaaleihin saakka. Yhdistyneessä valtuustossa paikkoja oli kaikkiaan 78 ja ne jakautuvat seuraavasti: keskusta 33, kokoomus 19, perussuomalaiset 14, SDP 8, vasemmistoliitto 3 sekä kristillisdemokraatit 1.

Kuntavaaleissa 2021 jakautuivat 43 paikkaa kaupunginvaltuustossa seuraavasti: keskusta 17 paikkaa (-2 verraten vuoden 2017 kuntavaaleihin), kokoomus 11 paikkaa (+1), perussuomalaiset kahdeksan paikkaa (+4), SDP neljä paikkaa (-1), vihreät yhden paikan (-1), kristillisdemokraatit yhden paikan (-1) ja vasemmistoliitto yhden paikan (-).

Kaupunginjohtajana toimii Anna-Kaisa Pusa.

Politiikka 
Annetut äänet vuosien 2017 ja 2021 kuntavaaleissa Kurikan ja Jalasjärven kuntaliitoksen jälkeen. (lähde: YLE, Vaalitulospalvelu)

Merkittäviä henkilöitä

Kuvat

Ystävyyskunnat 

  Ockelbon kunta, Ruotsi
  Melhus, Norja
  Pärnun kaupunki, Viro
  Sauga, Viro

Katso myös 
 Luettelo Kurikan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Lähteet 
 Ville Luho ja Osmo Rinta-Tassi, Kurikan historia i. Esihistoriasta Suomen sotaan. Kurikan kaupunki 1980.
 Osmo Rinta-Tassi, Kurikan historia II, osa 1. Kappelista kauppalaksi, vuodesta 1809 vuoteen 1965. Kurikan kaupunki 2003.
 Osmo Rinta-Tassi, Kurikan historia II, osa 2. Kappelista kauppalaksi, vuodesta 1809 vuoteen 1965. Kurikan kaupunki 2004.
 Kurikan kappelin historia 1672-1794
 Kurikan keskustan kartta vuodelta 1847
 Lähde

Viitteet

Aiheesta muualla 

 Kurikan kaupungin kotisivut
 Tilastokeskus – Kurikan avainluvut
 Kurikan ja Jurvan kansalaissivusto 
 Kurikka-Seura
 Häähypyt Kurikassa 1947, Ylen Elävä arkisto

Seulonnan keskeiset artikkelit