GNOME

GNOME () on työpöytäympäristö, jota käytetään Unixin kaltaisissa käyttöjärjestelmissä, kuten Linuxissa ja BSD-käyttöjärjestelmissä. Gnome-projektin tavoitteena on tarjota helppokäyttöinen tietokoneen graafinen käyttöliittymä ja kattava kehitysalusta sovelluksille. Gnome on GNU-projektin virallinen osa. Se on KDE:n ohella yleisin Linuxissa käytettävä työpöytäympäristö.

Fedora käyttää Gnomea oletuskäyttöliittymänä.
Canonical on ilmoittanut että Ubuntussa oletuksena käytetystä Unitystä siirrytään takaisin GNOME-ympäristöön.

Historia 
Gnome-projektin käynnistämisestä ilmoitettiin elokuussa 1997. Projektin aloittivat Miguel de Icaza ja Federico Mena. Projekti aloitettiin vaihtoehtona KDE-ympäristölle, jonka käyttämä norjalaisen Trolltechin Qt-käyttöliittymäkirjasto ei ollut saatavilla vapaan ohjelmiston lisenssillä. Qt-kirjastoa ei saanut linkittää GPL-lisensoituun ohjelmaan ilman lupaa. Tämä ei ollut ongelma KDE-projektin osana laadituille ohjelmille, mutta esti vanhempien, GPL-lisenssiä käyttävien ohjelmien hyödyntämisen ilman kaikkien tekijöiden lupaa. Jotkut tekijöistä eivät edes olleet valmiita myöntämään lupaa epävapaan Qt:n käytön yhteydessä. Ongelma selvisi myöhemmin Trolltechin julkaistessa Qt:n kaksoislisensoinnilla, jossa sitä sai levittää myös GNU GPL -lisenssillä.

Gnome on kirjoitettu pääasiassa C:llä GTK+-käyttöliittymäkirjaston avulla. GTK+:aa oli jo käytetty GIMP-kuvankäsittelyohjelmassa, mistä tulee myös sen nimi, GIMP ToolKit. Ensimmäinen Gnome-versio julkaistiin maaliskuussa 1999.

Kesäkuussa 2002 julkaistu versio 2.0 teki ympäristöön suuria muutoksia. Gnome-projekti on omaksunut käytännön julkistaa merkittävä päivitysversio puolen vuoden välein. Esimerkiksi maaliskuussa 2006 julistettiin Gnome 2.14. Se sisälsi lukuisia parannuksia suorituskykyyn, helpotti tiedoston hakua, tuki VoIP-puheluita entistä paremmin, otti jaetut kalenterit käyttöön ja helpotti monin tavoin järjestelmän käyttöä.

Versiossa 2.6 Nautilus tiedostonhallintaohjelma siirtyi navigaatiomallista avaruudelliseen malliin, jota muun muassa Computerworldin Nicholas Petreley kritisoi. 
Versiossa 2.30 avaruudellinen malli vaihtui navigaatiomalliin.

Versio 3.0 julkaistiin huhtikuussa 2011 ja se oli täysin erilainen edeltäviin versioihin verrattuna. Gnome hylkäsi perinteisen työpöytämetaforan ja rakensi uuden version aktiviteettien varaan, jossa työpöydän laajuinen haku sekä virtuaalityöpöydät ovat keskeisessä roolissa. Gnome Shell korvasi Gnome Panel -ohjelman sovelluksien käynnistämiseen. Versiota 3 kritisoitiin julkaisun jälkeen ominaisuuksien poistamisesta joita oli versiossa 2, mutta tilanne on muuttunut paremmaksi sen jälkeen.

Versiossa 3.20 Wayland-tuen katsottiin olevan riittävän hyvä yleiseen käyttöön.

Versiossa 3.34 on korjattu useita suorituskykyyn vaikuttavia asioita ja tavoitteena on korjata auki olevia asioita 3.36:ssa. Suurimpia suorituskykyyn vaikuttavia seikkoja ovat olleet kylmät pisteet () joissa se on ollut odottavana tekemättä mitään näytön päivittämisen sijaan. Profiloinnilla on mitattu kokonaiskestoa käytetyn suoritusajan sijaan ongelmakohtien löytämiseksi.

Versioon 40 suunniteltiin käyttöliittymämuutoksia, jotka tehtiin käyttäjätutkimuksien perusteella. Uudessa suunnitelmassa aktiviteettien yleisnäkymä järjestää työtilat vaakatasoon ja niihin liittyy "fyysinen ominaisuus", jonka käyttäjät kokivat testeissä helpommaksi ymmärtää. Järjestämällä työtilat vaakatasoon vapautuu pystysuunnassa liikkuminen yleiskuvassa ja sovellusvalikossa liikkumiseen.

Arkkitehtuuri 
Gnome perustuu komponentteihin, jotka tuotetaan erillisissä ohjelmistoprojekteissa. Alla on luetteloitu osa näistä projekteista:

 Bonobo – dokumenttien komponenttimalli.
 GConf – tallettaa sovellusten asetukset.
 gvfs – virtuaalinen tiedostojärjestelmä, joka helpottaa sovellusohjelmien tiedostonkäsittelyä.
 Gnome Keyring – salausavainten ja tietoturvainformaation hallintakomponentti.
 Gnome Translation Project – kääntää dokumentaation ja sovellukset eri kielille.
 GTK+ – käyttöliittymäkomponenttikirjasto. Sisältää myös glib-, atk- ja Pango-alikomponentit.
 Human Interface Guidelines (HIG) – käyttöliittymän yhtenäistämiseen tähtäävä ohjeistus.
 LibXML – XML-tiedostojen käsittelykirjasto.
 Mutter – Wayland- ja X Window System -ikkunointihallinta

Myös seuraavat freedesktop.org:n teknologiat ovat tärkeä osa Gnomea:
 Cairo – 2D-vektorigrafiikkakirjasto.
 D-Bus – prosessien välinen viestintäjärjestelmä.
 GStreamer – multimedia-arkkitehtuuri.
 Poppler – PDF-dokumenttien renderöintikirjasto.
 Tango Desktop Project – jonka tavoitteena on toteuttaa yleinen ulkoasustandardi eri alustoille.

GNOME Shell 

GNOME Shellin termistöä:
 yläpalkki, vaakatasossa oleva palkki joka on pääasiallinen kohta toimintoihin pääsyyn
 Dash, vasemmassa reunassa pystysuorassa oleva palkki, joka sisältää käynnissä olevat ja lempiohjelmat
 aktiviteettinappi, nappi ja hot corner-ominaisuus, joka tuo yleiskuvatilan näytölle
 sovellusvalikko, joka näyttää aktiivisena olevan ohjelman ja sisältää valikon liittyvistä toiminnoista
 tilavalikko, jossa henkilökohtaiset asetukset ja istunnosta uloskirjautuminen
 työtilaluettelo, oikeassa reunassa pystysuorassa oleva valikko, joka näyttää pienoiskuvat aktiivisista työtiloista (virtuaalityöpöytä)

Sovellukset 
Seuraavassa listassa on luetteloitu tärkeimpiä Gnomen mukana toimitettavia sovellusohjelmia:
 Empathy – pikaviestiohjelma, joka tukee tekstiä, videota ja ääntä (korvasi Ekigan)
 Evince – PDF- ja PostScript-dokumenttien katseluohjelma
 gedit – tekstieditori
 Gnome Archive Manager (File Roller) – pakkaus- ja purkuohjelma
 GNOME Boxes – virtuaalikoneiden ja etäkoneiden hallintaan tarkoitettu ohjelma
 Gnome-dictionary – DICT -asiakasohjelma
 GNOME Files (Nautilus) – tiedostonhallintaohjelma
 Gnome Image Viewer – yksinkertainen kuvankatselin
 Gnome music
 Gnome photos
 Gnome Terminal – pääte-emulaattori
 Gnome screenshot – työkalu kuvakaappauksien ottamiseen
 Gnome Shell: ikkunoiden vaihdot, sovellusten käynnistäminen ja huomioiden esittäminen
 Gnome Simple Scan - kuvanlukijaohjelma
 GNOME Videos (Totem) – mediasoitin
 Gnome To Do 
 Web (Epiphany) – verkkoselain

GNOME Office 
GNOME:lle ei ole virallista toimisto-ohjelmapakettia, mutta eräiden toimisto-ohjelmien kokoelmasta käytetään sitä nimeä:
 AbiWord: tekstinkäsittelyohjelma
 Gnumeric: taulukkolaskentaohjelma
 Evolution: sähköposti- ja kalenteriohjelma
 GnuCash
 Inkscape
 Dia

Useissa Gnomea käyttävissä Linux-jakeluissa on mukana myös Calligra Suite ja LibreOffice.

Tuki 
Sovelluksien tekoa varten projekti on julkaissut myös Vala-ohjelmointikielen.

Julkaistut versiot 
GNOMEn julkaisuista parillisella numerolla olevat ovat loppukäyttäjille tarkoitettuja vakaita versioita kun taas parittomat julkaisut ovat kehitysversioita. Versionumeroinnissa käytetään kolmea numeroa major.minor.micro: vakaissa julkaisuissa minor-versiota muutetaan suurien muutoksien yhteydessä ja micro-versiota muutetaan pienempien yhteensopivien versioiden julkaisussa. Kehitysversioissa micro-version muutos voi sisältää ohjelmointirajapinnan muutoksia. 
Esimerkiksi 2.3 tai 3.11 ovat kehitysversioita ja 3.34.1 pienempi päivitysversio.

Syyskuussa 2020 ilmoitettiin versionumeron hyppäyksestä ja muutoksesta numerointiin: 3.38:n jälkeen julkaistaan GNOME 40, jota seuraavat pistejulkaisut 40.1, 40.2, 40.3..  Vuonna 2021 julkaistaan versio 41.

Katso myös 
 MATE
 Cinnamon

Lähteet

Aiheesta muualla 

 Virallinen sivusto 

 
GTK+
Linux-ohjelmat
Seulonnan keskeiset artikkelit