Mikkelin lääni

Mikkelin lääni () oli 1831–1997 toiminut entinen Suomen lääni. Mikkelin lääni oli Suomen runsasjärvisin; yli neljännes läänin pinta-alasta oli vesialuetta. Lääni muodostettiin vuonna 1831 yhdistämällä osia Kymenkartanon läänistä ja Savon ja Karjalan läänistä.

Läänin lakkauttaminen vuonna 1997 oli osa maakuntauudistusta. Vuonna 1993 aloitetussa, täyteen kuntaitsehallintoon tähdänneessä uudistuksessa Suomeen perustettiin uudet maakunnat, jotka ovat kunnallishallinnon seutukaavaliitoista juontuvia kunnallisia seutukaava- ja hankeyhteistyöelimiä. Mikkelin läänin kaupungit ja kunnat tulivat pääsääntöisesti kuulumaan Etelä-Savon maakuntaan. Läänin läntisimmät kunnat Hartola, Heinola ja Sysmä liitettiin Päijät-Hämeen maakuntaan. Mikkelin lääni oli Manner-Suomen silloisista lääneistä ainoa, jossa ei ollut omaa yliopistoa. Tosin Joensuun yliopistolla oli kampus Savonlinnassa.

Historia
Mikkelin lääni oli vanhan Kymenkartanon läänin seuraaja, ja uuden läänin aloittaessa toimintansa vuonna 1831 siihen liitettiin tämän läänin pohjoisosa sekä lisäksi pitäjiä idästä ja pohjoisesta. Vuonna 1843 Mikkelistä tehtiin läänin pääkaupunki. Sitä ennen pääkaupunkina oli toiminut Heinola. Vuonna 1960 osa Mikkelin läänistä liitettiin tuolloin perustettuun Keski-Suomen lääniin. Siihen saakka Päijänne oli lähes koko pituudeltaan ollut Mikkelin ja Hämeen läänien rajana, kuten sen eteläosa oli myöhemminkin.

Moottoriajoneuvojen rekisterikilvissä Mikkelin läänin tunnuskirjain oli M.

Mikkelin lääni lakkautettiin vuoden 1997 lääniuudistuksessa. Läänissä oli sen lakkautusvuonna 1997 kaikkiaan 28 kuntaa, joista neljä oli kaupunkeja (Heinola, Mikkeli, Pieksämäki ja Savonlinna). Läänin pääosa Etelä-Savo liitettiin Itä-Suomen lääniin, johon tulivat kuulumaan myös Kuopion ja Pohjois-Karjalan läänit. Päijät-Hämeen maakuntaan kuuluneet Mikkelin läänin kunnat Hartola, Heinola ja Sysmä liitettiin Etelä-Suomen lääniin. 

Suurläänien tultua lakkautetuiksi vuonna 2009 valtionhallinnon tehtäviä ovat hoitaneet aluehallintovirastot. Itä-Suomen aluehallintoviraston toimialue käsittää entisen Itä-Suomen läänin. Päijät-Häme kuuluu Etelä-Suomen aluehallintoviraston piiriin.

Kunnat ja kaupungit vuonna 1997 
Kaupungit on luettelossa lihavoitu.

Anttola
Enonkoski
Hartola
Haukivuori
Heinola
Heinävesi 
Hirvensalmi

Joroinen
Juva
Jäppilä
Kangaslampi
Kangasniemi
Kerimäki
Mikkeli

Mikkelin mlk
Mäntyharju
Pertunmaa
Pieksämäki
Pieksämäen mlk
Punkaharju
Puumala

Rantasalmi
Ristiina
Savonlinna
Savonranta
Sulkava
Sysmä
Virtasalmi

Kuntamuutokset

Joutsa (siirretty 1960 Keski-Suomen lääniin)
Heinolan mlk (liitetty 1997 Heinolaan)
Leivonmäki (siirretty 1960 Keski-Suomen lääniin)

Luhanka (siirretty 1960 Keski-Suomen lääniin)
Sääminki (liitetty 1973 Savonlinnaan ja Punkaharjuun)

Läänin lakkauttamisen jälkeiset muutokset

Anttola (liitetty 2001 Mikkeliin)
Haukivuori (liitetty 2007 Mikkeliin)
Jäppilä (liitetty 2004 Pieksänmaahan)
Kangaslampi (liitetty 2005 Varkauteen entisessä Kuopion läänissä)
Kerimäki (liitetty 2013 Savonlinnaan)
Mikkelin mlk (liitetty 2001 Mikkeliin)
Pieksänmaa (liitetty 2007 Pieksämäkeen)

Pieksämäen mlk (liitetty 2004 Pieksänmaahan)
Punkaharju (liitetty 2013 Savonlinnaan)
Ristiina (liitetty 2013 Mikkeliin)
Savonranta (liitetty 2009 Savonlinnaan)
Suomenniemi (liitetty 2013 Mikkeliin; entistä Kymen lääniä)
Virtasalmi (liitetty 2004 Pieksänmaahan)

Maaherrat

Abraham Joakim Molander-Nordenheim 1831–1837 
Gabriel Anton Cronstedt 1837–1840 
Otto Abraham Boije 1840–1847 
Alexander Thesleff 1847–1853 
Carl Fabian Langenskiöld 1853–1854 
Carl Emil Cedercreutz 1854–1856 
Bernhard Indrenius 1856 
Samuel Werner von Troil vanhempi 1856–1863 
Theodor Sebastian Gustaf Thilén 1863–1869 
Carl Gustav Mortimer von Kraemer 1869–1873 
Edvard Reinhold von Ammondt 1874–1875 
Hjalmar Sebastian Nordenstreng 1876–1883 
August Alexander Järnefelt 1883–1884 
Gustav Axel Samuel von Troil 1884–1889 
Johannes Gripenberg 1889–1891 
Knut Robert Carl Walfrid Spåre 1891–1899 
Lennart Fritiof Munck af Fulkila 1900–1903 
Aleksander Watatzi 1903–1905 
Anton Leonard von Knorring 1905–1910 
Eliel Ilmari Vuorinen 1910–1911 
Leo Aristides Sirelius 1911–1916 
Nikolai (Niklas) Sillman 1916–1917 
Aleksanteri August Aho 1917 
 Ernst Edvard Rosenqvist 1918–1927 
 Albin Pulkkinen 1927–1933 
 Emil Jatkola 1933–1948 
 Alpo Lumme 1949–1957 
 Urho Kiukas 1957–1970
 Viljo Virtanen 1970–1979 
 Uuno Voutilainen 1979–1989 
 J. Juhani Kortesalmi 1989–1997

Lähteet

Aiheesta muualla