Hantit

Hantit (aikaisemmin ostjakit, hantiksi hanti tai hanti jah ’hantikansa’, ) ovat suomalais-ugrilainen kansa, jotka puhuvat suomalais-ugrilaisiin kieliin kuuluvaa hantia. Heidän asuinalueesta ovat Venäjällä Uralvuoriston itäpuolella Siperiassa Ob-joen ja sen sivujokien Kazymin, Pymin, Tremjuganin, Again, Tromaganin, Vahin ja Vasjuganin varsilla. 

Pääosa hanteista asuu Hanti-Mansian autonomisen piirikunnan alueella. Pohjoisimmat hantien asuttamat alueet ovat Jamalin Nenetsian autonomisen piirikunnan alueella Ob-joen alajuoksun itärannalla, lähellä piirikunnan pääkaupunkia Salehardia. Pohjoisessa hantien tärkeitä taajamia ovat Kazym ja Šuryškary. Etelän suunnalla heidän keskuspaikkojaan ovat Hanti-Mansijskin ja Surgutin kaupungit.

Hanteista ja manseista käytetään yhteisnimitystä obinugrilaiset kansat, ja heidän puhumansa kielet kuuluvat obinugrilaisiin kieliin.

Nimen alkuperä 
Hantit itse käyttävät itsestään nimeä hanti tai hanti jah eli ’hantikansa’. Aiemmin heistä käytettiin nimeä ostjakit, mutta nykyisin sana hanti on korvannut sanan ostjakki monissa kielissä, myös suomessa. Hantien omankielinen nimitys on todennäköisesti samaa alkuperää kuin unkarin sotajoukkoa tarkoittava sana had. Aikaisemmin käytetty nimitys ostjakki puolestaan on peräisin hantinkielisestä yhdyssanasta aas-jah ’Obin kansa’, joka huontaa juurensa Objoen hantinkielisestä nimestä Aas.

Määrä 
Aikoinaan hantit ja mansit asuivat hyvin laajalla alueella läntisen Siperian suurten jokien varsilla. Vuonna 1989 hanteja oli 22 521 henkilöä. Hanteja eli ostjakkeja on 20 000 ja manseja eli voguleja noin 7 500. Hantin kieltä puhui 1990-luvun puolivälissä äidinkielenään noin 13 000 henkeä, eli noin 50 prosenttia hanteista. Puhujien määrä vähenee vuosittain huomattavasti, ja sen takia hantin kieli on kuoleva kieli.

Hanteja on jonkin verran siirtynyt myös perinteisen asuinalueensa ulkopuolelle, pääasiassa entisen Neuvostoliiton alueelle. Esimerkiksi Ukrainassa eli sata hantia vuonna 2001.

Viime aikoina hantit ja mansit ovat pyrkineet tehostamaan oman kielen ja kulttuurin opetusta kouluissa ja harrastuspiireissä.

Kieli 
Hanti ja mansi eli voguli kuuluvat obinugrilaisiin kieliin, jotka ovat puhujamääriltään pieniä pohjoisia kieliä. Suomalais-ugrilaisessa kieliperheessä heidän lähimpiä sukulaisiaan ovat unkarilaiset.

Kielet ovat erittäin uhanalaisia venäläisten harjoittaman sulauttamispolitiikan takia. Lapset on usein eristetty vanhemmistaan koulukoteihin. Niissä oman kielen puhuminen oli pitkään rangaistava teko.

Elinkeinot 
Hantit harjoittavat muiden arktisen vyöhykkeen kansojen tapaan poronhoitoa, keräilyä ja metsästystä.

Nykyisin heidän perinteiset elinkeinonsa kalastus, metsästys ja poronhoito ovat vaarassa alueen rikkaiden luonnonvarojen, öljyn ja maakaasun hyödyntämisen vuoksi. Öljy- ja kaasuporaukset ovat tuoneet läntiseen Siperiaan myös siirtotyövoimaa, ja hantit ja mansit ovat jääneet piirikunnassaan pieneksi vähemmistöksi.

Kulttuuri 
Hantit ja mansit viettävät huhtikuun toisena lauantaina variksenpäivää kevään saapumisen kunniaksi, sillä varis on yksi ensimmäisiä läntiseen Siperiaan saapuvia kevään muuttolintuja. Juhlan nimi on hantiksi Vurnga Khatl ja mansiksi Urin Ekva Hotal.

Lähteet 
 
 Suomen Pipliaseura 
 Maan Ystävät ry. 
 Raamatunkäännösinstituutti: Hantit ja Mansit
 Compuline Oy:n vapaat dokumentit

Viitteet

Aiheesta muualla
 Andrew Wiget: Black snow and the eastern khanty (2000)  
 Siperian alkuperäiskansat öljymiljoonien puristuksessa (2006) (kaleva.fi)
 Sachiko Sosa (Helsinki): Korliki – erään Vahin hantin nykytilanne (2009, pdf) (sgr.fi)
 Tatjana Moldanova: Ulkomuseo, ikkuna hantien perinteiseen kulttuuriin (2011, pdf) (nba.fi)

Ugrilaiset kansat
Siperian etniset ryhmät
Arktisen alueen alkuperäiskansat