Työkyvyttömyys

Työkyvyttömyys tarkoittaa työkyvyn huomattavaa alenemista. 

Monen sairauden oireet voivat aiheuttaa työkyvyttömyyttä. Työkyvyttömyys voi johtua esimerkiksi väsymyksestä, joka voi aiheutua siitä, että immuunipuolustuksen taistelu sairautta vastaan saa aineenvaihdunnan ylikierroksille. Immuunipuolustuksen aktivoimat välittäjäaineet häiritsevät myös elimistön normaalia toimintaa.

Koska työkyvyttömien on vaikea tehdä työtä tai työllistyä, heille kuuluu maksaa lain mukaan sairauspäivärahaa, määräaikaista kuntoutustukea tai toistaiseksi voimassa olevaa työkyvyttömyyseläkettä. Sairaspäivärahaa maksetaan kuitenkin enintään 300 arkipäivän ajalta, ja erittäin suuri osa työkyvyttömistä jää ilman kuntoutustukea tai työkyvyttömyyseläkettä.

Työantajalla on oikeus edellyttää palkattavalta henkilöltä sellaista työkykyä, että hän pystyy hoitamaan tulevia työtehtäviään. Aluehallintoviraston mukaan pelkkä epäily siitä, että työntekijä ei tule suoriutumaan työstään vamman tai sairauden vuoksi ei ole kuitenkaan hyväksyttävä peruste olla palkkaamatta työnhakijaa, vaan ainoastaan työterveyshuollolla on oikeus arvioida, onko henkilö kyvytön hoitamaan kyseessä olevaa työtehtävää.

Esiintyvyys 
Arviolta noin 600 000 suomalaista kokee terveydentilansa rajoittavan työkykyä pitkäaikaisesti tai pysyvästi. Heistä 300 000 osallistuu työelämään ja 240 000 on täydellä tai osa-aikaisella työkyvyttömyyseläkkeellä. Lisäksi noin puolet Suomen 82 000 pitkäaikaistyöttömästä elää pitkäaikaisesti työttömyyskorvauksella omaten vamman tai pitkäaikaissairauden, joka vähentää mahdollisuuksia saada työpaikka tai säilyttää se. Heidän joukossaan on 27 000 täysin työkyvytöntä ihmistä. 

Työkyvyttömien kansalaisten määrä ei näy tilastoissa, koska työkyvyttömyys ei kuulu Suomessa  tilastointikriteereihin. Tilastointi tapahtuu myönnetyn etuuden perusteella, minkä vuoksi osa työkyvyttömistä tilastoidaan työttömiksi. Osa putoaa kokonaan tilastoinnin ulkopuolelle, koska heille ei myönnetä mitään taloudelista tukea.

Työkyvyttömyyseläkettä tai kuntoutustukea saavien suomalaisten määrä Suomessa oli vuonna 2011 lähes 260 000, ja he olivat keskimäärin 50-vuotiaita ja pääosin 50 vuotta täyttäneitä.Tuki- ja liikuntaelinsairaudet sekä mielenterveysongelmat ovat yleisimmät työkyvyttömyyseläkkeen hakuperusteet. Puolella niistä, joille myönnetään työkyvyttömyyseläke, on vähintään kaksi työkykyä alentavaa sairautta tai vammaa.

Riskitekijät
Iltavirkkuun kronotyyppiin kuuluvilla on aamuvirkkuihin verrattuna kaksinkertainen riski kärsiä alentuneesta työkyvystä. Kaikkein iltavirkuimmilla on suurin riski.

Sairauspäiväraha
Suomessa työkyvytön henkilö on oikeutettu Kelan sairauspäivärahaan sen jälkeen, kun hänen työkyvyttömyytensä on kestänyt yhtäjaksoisesti omavastuuajan, joka on sairastumispäivä ja yhdeksän seuraavaa arkipäivää. Mikäli työkyvytön henkilö on työsuhteessa, työantaja maksaa yleensä korvausta omavastuuajalta. Mikäli työkyvytön henkilö on työtön ja hän on oikeutettu työttömyyskorvaukseen, työttömyyskassa tai Kela maksavat työttömälle omavastuuajalta työttömyyskorvauksen. 

Sairauspäivärahan määrä riippuu työkyvyttömän henkilön viimeistä edellisen vuoden palkkatuloista. Jos niitä ei ole tai jos ne ovat vähäisiä, työkyvyttömälle henkilölle maksetaan vähimmäispäivärahaa muilta päiviltä kuin sunnuntailta ja arkipyhiltä. Vähimmäissairauspäivärahan bruttomäärä on vuonna 2013 keskimäärin 660 euroa kuussa.

Sairauspäivärahaa maksetaan enintään sen kuukauden loppuun, jota seuraavan kuukauden aikana sitä tulisi maksetuksi 300 päivältä.Osasairauspäiväraha antaa pitkään sairastaneelle mahdollisuuden palata töihin osa-aikaisesti, jolloin palkan lisäksi voi saada Kelan osasairauspäivärahaa. Sairauden on täytynyt jatkua vähintään 60 päivärahapäivää. Osasairauspäiväraha on luonteeltaan vapaaehtoinen sopeuttava toimenpide työntekijän ja työnantajan välillä. 

Kelan tuki edellyttää aina lääketieteellistä arviota sairauspäivärahaa hakevan työkyvyttömyydestä, mutta lääkärin kirjoittama sairausloma ei kuitenkaan takaa sitä, että Kela maksaisi työkyvyttömälle henkilölle sairauspäivärahaa. Osa tautiluokituksessa mainituista sairauksista on sellaisia, ettei Kela myönnä niiden perusteella sairauslomaa, vaikka hoitava lääkäri olisi todennut potilaan työkyvyttömäksi.

Jos sairauspäivärahakausi jatkuu yli vuoden, ihminen voi hakea työkyvyttömyyseläkettä.

Sairauspäiväraha lisää sairauspoissaoloja 
Jos sairauspäivärahaa nostetaan 1 prosentilla, sairauspoissaolot lisääntyvät 1,4 prosenttia. 5 %:n korotus aiheuttaisi menetettynä tuotantona arviolta 80 miljoonan euron kansantaloudelliset kustannukset. Palkansaajien tutkimuslaitoksen Kelan tukemassa tutkimuksessa aineistona olivat Suomen sairauspoissaolot 2002-2012. Myös teorian mukaan korkeampi korvaustaso kannustaa enempään poissaoloon.

Työkyvyttömyyseläke

Pitkäaikaissairaalla tai vammaisella henkilöllä on kansaneläkelain mukaan oikeus saada kansaneläkettä, jos hänen työkykynsä on alentunut siten, ettei hän kykene elättämään itseään ammattitaidolleen sopivalla työllä. Ansiotyöhön perustuvat työkyvyttömyyseläkkeet lasketaan eräitä poikkeuksia lukuun ottamatta siitä summasta, jonka vakuutettu on ehtinyt ansaita työelämässä. Lisäksi tulee vielä niin sanottu tulevan ajan eläkeosuus, jonka saavat ne, jotka ovat ehtineet ansaita tietyn vähimmäissumman kymmenen sairasetuuksien maksua edeltäneen vuoden aikana. 

Oikeus täyteen työeläkkeeseen muodostuu, jos pitkäaikaissairaan tai vammaisen henkilön työkyky on alentunut vähintään vuoden ajaksi vähintään kolmella viidesosalla. Jos työkyky on alentunut vähintään kahdella viidesosalla, mutta alle kolmella viidesosalla, on henkilö oikeutettu työeläkkeen osalta ainoastaan osatyökyvyttömyyseläkkeeseen. 

Työkyvyn heikentymistä arvioitaessa otetaan työeläkkeiden myöntämisperusteita koskevan lain mukaan huomioon lisäksi se, onko työmarkkinoilta saatavissa työtä, jolla pitkäaikaissairas tai vammainen henkilö kykenisi elättämään itsensä ja jota hänen voitaisiin kohtuudella edellyttää tekevän. Tällöin otetaan huomioon myös työntekijän koulutus, aikaisempi toiminta, ikä, asuinpaikka ja muut näihin rinnastettavat seikat. Jos henkilön työkyky vaihtelee, otetaan huomioon työntekijän vuotuinen ansio.

Työkyvyttömyyseläkeläisten työssäkäynti 
Vain yksi prosentti täydellä työkyvyttömyyseläkkeellä olevista osallistuu vakituisesti työelämään. Neljä prosenttia tekee satunnaisia työkeikkoja. Jäljellä olevista kolme prosenttia haluaisi vakinaisen työsuhteen ja 18 prosenttia haluaisi satunnaisia työsuhteita, muttei ole löytänyt itselleen soveltuvaa työtä. Noin puoli prosenttia Kelan työkyvyttömyyselääkkeen saajista jättää eläkkeensä vuosittain lepäämään, koska on alkanut ansaita palkkatyöllä yli 837,59 euroa kuussa. 

Työkyvyttömyyden perusteella myönnetyn kansaneläkkeen ohella saa ansaita noin 837 euroa palkkatuloa kuussa. Työkyvyttömyyden perusteella myönnetyn täyden työeläkkeen ohella saa ansaita joko 600 euroa kuukaudessa tai 40 prosenttia työkyvyttömyyttä edeltäneestä vakiintuneesta keskiansiosta Osa-aikaeläkkeellä saa ansaita 60 prosenttia työkyvyttömyyttä edeltäneestä vakiintuneesta keskiansiosta.  

Jos vamman tai sairauden vaikutus työstä suoriutumiseen on vähäistä suurempaa, voidaan myös täydellä työkyvyttömyyseläkkeellä olevan työntekijän työnantajalle myöntää palkkatukea aina vuodeksi kerrallaan. Palkkatuki kattaa korkeintaan puolet palkasta sivukuluineen. Palkkatukea voi saada vain, jos sitä haetaan ennen työsuhteen alkamista.  Palkkatuki ei ole kuitenkaan subjektiviinen oikeus, vaan se riippuu vuosittain myönnettävien määrärahojen riittävyydestä. Vammaisille pitäisi tarjota Suomen ratifioiman YK:n vammaissopimuksen mukaan mahdollisuus tehdä palkkatyötä, mutta käytännössä heille ei ole silti tarjolla riittävästi työllistymisen tukea.

Työkyvyttömyyseläkemyönnöt Suomessa 
Työkyvyttömyyseläkkeelle tai kuntoutustuelle päästettyjen kokonaismäärä on ollut tasaisessa laskussa jo vuosikymmenten ajan ja työkyvyttömyyseläkeläisten kokonaismäärän väheneminen on kiihtynyt entisestään 2010-luvulla. Työkyvyttömyyseläkkeen saajia oli vuonna 2021 enää 125 000, kun heitä oli vuonna 2011 vielä 200 000. Kansaneläkelakiin perustuvaa Kelan työkyvyttömyyseläkettä maksettiin vuonna 2016 noin 137 000 henkilölle ja työelävakuutukseen perustuvaa työkyvyttömyyseläkettä 170 000 hengelle. Kahdeksankymmentäkuusi prosenttia Kelan myöntämistä työkyvyttömyyseläkkeistä oli määräaikaisia kuntoutustukia vuonna 2018.

Noin prosentti työikäisestä väestöstä hakee vuosittain työkyvyttömyyseläkettä. Ikäryhmittäin tarkasteltuna alle puoli prosenttia 25-44-vuotiaista, yksi prosentti 45-54-vuotiaista ja noin 2,5 prosenttia 55-61-vuotiaista.  

Työkyvyttömyyseläkehylkäysten suhteellinen kasvu on jatkunut 2000-luvun ensimmäisten vuosikymmenten aikana, vaikka työkyvyttömyyseläkehakemuksia on tehty aiempaa vähemmän. Eniten laskua on tapahtunut verenkiertoelinten ja psykiatristen häiriöiden vuoksi työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyneiden kohdalla, joiden määrä on vähentynyt kolmanneksella 2000-luvun alun tasosta. Nuoria työkyvyttömyyseläkkeen saajia on erityisen vähän, sillä yli puolet työkyvyttömyyseläkkeen saajista on täyttänyt 55 vuotta. Vain noin yksi prosentti alle 30-vuotiaista suomalaisista saa vuosittain kuntoutustukea ja alle kolme prosenttia 30–39-vuotiaista.

Kela hylkää noin 45 prosenttia työkyvyttömyyseläkehakemuksista. Kelan hylkäysosuudet ovat olleet jatkuvassa kasvussa. Eniten kasvua on ollut sellaisissa sairauksissa, jotka ovat aiheuttaneet lisääntyvässä määrin työkyvyttömyyttä. On olemassa myös viitteitä siitä, että työttömiä syrjitään eläkemyönnöissä. Esimerkiksi Kela tekee eniten hylkäyksiä yli vuoden työttömänä olleiden kohdalla, vaikka he ovat tutkimusten mukaan selvästi työssäkäyviä sairaampia. Kela hylkää kyseisen ryhmän työkyvyttömyyseläkehakemuksista lähes yhdeksänkymmentä prosenttia, kun töissäkäyvien kohdalla vastaava luku on vain kolmekymmentä. Käytäntö saattaa liittyä siihen, että joka kolmas Kelan lääkäri ajattelee, että eläkettä hakevat työttömät eivät ole oikeasti työkyvyttömiä. Työttömille kirjoitetaan lisäksi usein huomattavan puutteellisia lääkärinlausuntoja.  Vuonna 2016 tarkastetun väitöskirjan mukaan liian moni työkyvytön pitkäaikaistyötön jää ilman työkyvyttömyyseläkettä, koska työkyvyn arvioinnissa ei oteta huomioon potilaan todellista toimintakykyä.

Työeläkelaitokset hylkäävät noin 20 prosenttia työssäkäyvien työkyvyttömyyseläkehakemuksista ja 40 % työttömien hakemuksista keskimääräisen hylkäysprosentin ollessa 30. Julkisen alan työntekijöiden eläkevakuutusyhtiö Kevan mukaan työssäkäyvien alhaisempi hylkäysprosentti johtuu siitä, että työterveyshuolto kartoittaa työntekijän terveydentilan julkista puolta laadukkaammin sekä siitä, että työssäkäyvillä on mahdollisuus kokeilla kuntoutusta ja työtehtävien mukautusta ennen työkyvyttömyyseläkkeen hakemista. Suurilla työnantajilla onkin taloudellisia kannustimia pitää kiinni osatyökykyisistä työntekijöistä, koska jokainen työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyvä nostaa heidän eläkevakuutusmaksujaan. Toisaalta myös työttömien työkykyä testataan usein käytännön työelämässä kuntouttavan työtoiminnan tai Kelan rahoittamien työkokeilujen avulla.

Työkyvyttömyyseläkehakemuksia hylätään yksityisellä sektorilla enemmän kuin julkisella. Tämä johtuu siitä, että julkisella puolella vakuutetut työntekijät ovat oikeutettuja saamaan työkyvyttömyyseläkettä ollessaan kyvyttömiä toimimaan omassa ammatissaan, kun yksityisellä puolella vakuutetut työntekijät ovat oikeutettuja saamaan työkyvyttömyyeläkkeen vain siinä tapauksessa, ettei ole olemassa mitään sellaista työtä, jolla pitkäaikaissairas tai vammainen henkilö kykenisi elättämään itsensä ja jota hänen voitaisiin kohtuudella edellyttää tekevän. Julkisen sektorin työsuhteet on lisäksi usein mahdollista muuttaa osa-aikaisiksi. Julkisella sektorilla on myös yksityistä sektoria enemmän suuria työnantajia, joille on asetettu hallinnollis-taloudellisia kannustimia olla irtisanomatta vajaakuntoisia työntekijöitään.

Monisairaiden hakemuksia hylätään suhteessa enemmän kuin muiden. Tuki- ja liikuntaelinsairauden sekä masennuksen yhdistelmällä on erityisen vaikea saada työkyvyttömyyseläkettä. Yli 80 prosenttia alle 45-vuotiaiden hakemuksista, joiden tärkeimpänä diagnoosina oli selkäsärky, hylättiin vuonna 2011. Älyllisen kehitysvammaisuuden perusteella haetuista eläkkeistä hylättiin yli puolet. Pitkälle koulutettujen hakemukset hyväksytään kuitenkin useammin kuin muiden. Hylkäyksen vuonna 2010 saaneista 37 prosenttia kärsi pääasiassa tuki- ja liikuntaelimen sairaudesta ja 33 prosenttia psykiatrisesta häiriöstä.

Eläkelaitokset kehottavat hylkäyspäätöksen saaneita hakemaan työttömyysturvaa toimeentulonsa varmistamiseksi. Yli kuusikymmentä prosenttia hylkäyspäätöksen saaneista elääkin hylkäyksen jälkeen työttömyyskorvauksella. Kyseiseen järjestelyyn liittyy toimeentulon menetyksen riski, koska työttömyyskorvauksella elävän on sääntöjen mukaan pakko ottaa vastaan tarjottu työpaikka. Työkyvyttömyyshakemuksen hylkääminen johtaakin terveys ja toimeentulo-ongelmien kasautumiseen sekä heikentää potilaiden mielenterveyttä. 

Alle puolet hylkäävän päätöksen vuonna 2010 saaneista pääsi neljän vuoden seurannan kuluessa työkyvyttömyyseläkkeelle muutoksenhaun tai puhjenneiden uusien sairauksien johdosta. Etenkin keski-ikäisillä sekä tuki- ja liikuntaelinsairauksia sairastavilla on muita suurempi riski joutua pysyvästi tilapäiseksi tarkoitettujen tukien varaan ja osa hylkäyksen saaneista tippuu kokonaan yhteiskunnan tukien ulkopuolelle läheistensä elätettäviksi.

Määräaikaista työkyvyttömyyseläkettä kutsutaan nykyisin kuntoutustueksi. Yleensä vakuutuslaitokset arvioivat, että työkyvyttömyyseläkettä hakevan työkyky palautuu muutaman vuoden sisällä, minkä vuoksi työkyvyttömyyseläke myönnetään määräaikaisena. Kuntoutustuki on tarkoitettu myönnettäväksi niissä tapauksissa, joissa työkyvyttömyyden voidaan odottaa poistuvan asianmukaisella hoidolla tai aktiivisella kuntoutuksella. Kun kuntoutustukea ja työkyvyttömyyttä on jatkunut kaksi vuotta, tulisi myöntää toistaiseksi voimassa oleva työkyvyttömyyseläke, ellei hakijan nykyistä työtä voida muokata eikä voida tukea työn vaihtoa terveydentilalle soveltuvaan eikä ole todennäköistä että hakijan toimintakyky paranisi merkittävästi suunnitellulla hoidolla tai kuntoutuksella. Laissa ei ole säädetty määräaikaa kuntoutustuen jatkumiselle, mutta kuntutustukea voidaan maksaa yli kaksi vuotta ilman toistaiseksi voimassa olevan työkyvyttömyyseläkkeen myöntämistä vain perustelluista syistä. Tällainen syy voi olla esimerkiksi pitkään kestävä ammatillinen kuntoutus. Myös psykiatristen sairauksien kohdalla saattaa olla vaikea ennustaa työkyvyn kehittymistä. Masennuksen perusteella myönnettävät kuntoutustuet voivat kestää muutamasta kuukaudesta kahteen vuoteen ja kroonista masennusta sairastavien kohdalla saattaa kulua jopa kuusitoista vuotta ennen toistaiseksi voimassa olevan eläkkeen myöntämistä.

Työkyvyttömyyseläkkeen määrän laskeminen 

Työkyvyttömyyseläkkeen määrää laskettaessa ei oteta huomioon mitään alle 23-vuotiaana tehtyä työtä, joka tapahtui ennen vuotta 2005. Sen sijaan työeläkkeeseen oikeutetun työkyvyttömyyseläkeläisen eläkkeen määrää nostaa niin sanottu tulevan ajan eläke, joka korottaa työkyvyttömyyseläkettä niillä, jotka ovat ehtineet ansaita kymmenen työkyvyttömyyttä edeltäneen vuoden aikana vähintään 17 807,01 euroa vuoden 2019 tasossa. Työkyvyttömyyden alkamisella ei tarkoiteta kuitenkaan työkyvyttömyyden tosiasiallista alkamista, vaan työkyvyttömyyden perusteella maksettujen etuuksien alkamista.

Tuleva ajan eläke lasketaan siten, että vakuutusyhtiö arvioi eläkkeenhakijan palkkatulojen perusteella, kuinka paljon hän olisi ansainnut vuosittain, jos ei olisi joutunut jäämään työkyvyttömyysseläkkeelle. Tästä summasta karttuu eläkettä 1,5 prosenttia aina eläkeikään asti. Tulevan ajan eläkeosuuden saavat kuitenkin vain sellaiset työkyvyttömät, 

Jos työkyvyttömyyseläkettä on maksettu viisi kalenterivuotta, eläkkeen määrää korotetaan työkyvyttömän iästä riippuvalla kertoimella. Tätä korotusta ei kuitenkaan tehdä, jos työkyvyttömyyseläke alkaa vasta 50 vuoden iän täyttämisvuoden jälkeen.

Työkyvyttömyyseläkkeen taso eri maissa 
Työkyvyttömyyseläkettä saavien elintaso on Suomessa heikentynyt jo pitkään suhteessa muuhun väestöön, koska eläkkeet ovat nousseet palkkoja hitaammin.

Työkyvyttömyyseläkkeiden taso oli Suomessa Euroopan alhaisin vuonna 2008. Ilman työhistoriaa eläkkeelle kirjoitetut yksinäiset saavat verojen jälkeen keskimäärin ostovoimakorjattuna 660 euroa, mutta Tanskassa 851 euroa ja Ruotsissa 900 euroa.

Seuraukset

Työkyvyttömyys saattaa johtaa velkaantumiseen tai jopa itsemurhaan esimerkiksi silloin, jos työkyvyttömälle ei myönnetä sairaspäivärahaa. Työkyvyttömyys saattaa myös kaventaa ihmisen itsemääräämisoikeutta ja taloudellista riippumattomuuta, jos parisuhteesta tulee elatussuhde. Tämä johtaa usein avioeroon. Työkyvyttömyyseläkkeen epääminen koetaan usein nöyryyttäväksi. Työkyvyttömät kokevat lisäksi tulevansa leimatuksi laiskureiksi tai valehtelijoiksi.

Viitteet

Muut lähteet
Kelan ohje
Työeläke.fi
Ilmarisen ohje

Aiheesta muualla
Findikaattori - Työkyvyttömyyseläkettä saaneet (aikasarja vuodesta 1996 alkaen)
Kevan tutkimustietoa työkyvyttömyyden kustannuksista

Työ
Sosiaalipolitiikka
Eläkkeet
Kansaneläkelaitos