Taiwan

Kiinan tasavalta () on lähinnä Taiwanin saarella toimiva valtio Itä-Aasiassa. Epävirallisesti, vaikkakin hyvin yleistyvästi, maasta käytetään nimeä Taiwan ().

Vuodesta 1912 vuoteen 1949 ”Kiinan tasavalta” tarkoitti valtiota, joka käsitti suurin piirtein nykyisen Kiinan alueen. Kiinan sisällissodan jälkeen tasavallan hallinto pakeni Taiwanin saarelle, jota se on joidenkin Etelä-Kiinan meren saarten lisäksi hallinnut ainoana alueenaan siitä lähtien.

Taiwanin konfliktin vuoksi Kiinan tasavallan itsenäisyys on kiistanalainen, ja suurimmalla osalla valtioista ei ole diplomaattisia suhteita Kiinan tasavallan kanssa. Kiinan kansantasavallan toteuttaman yhden Kiinan politiikan vuoksi vain 16 valtiolla on diplomaattisuhteet maahan, ainoa eurooppalainen valtio on Vatikaani. Manner-Kiinaa hallitsee nykyään Kiinan kansantasavalta. Kiinan tasavalta ei kuulu Yhdistyneisiin kansakuntiin, jossa sen paikka koko Kiinan edustajana annettiin Kiinan kansantasavallalle 1971.

Kiinan kansantasavalta on moneen otteeseen ilmoittanut, ettei se hyväksy Kiinan tasavallan (Taiwanin) itsenäisyyttä. 2000-luvulla Kiinan kansantasavallassa on näkynyt lisääntyvä separatismin vastustus. Kiinan tasavallassa pelätään, että Kiinan kansantasavalta valtaa sen.

Maantiede 

Kiinan tasavallan hallitsemista osista merkittävin on Taiwanin saari. Se on osa merenalaista vuorijonoa, jonka korkein kohta on Yu Shan (3 997 m). Saaren keski- ja itäosa ovat vuoristoista seutua, mutta länsiosa on laajaa rannikkotasankoa, jota viljellään tehokkaasti. Sisämaassa on runsaasti ikivihreitä metsiä.

Taiwania ympäröivät meret ovat: Itä-Kiinan meri pohjoisessa, Filippiinienmeri idässä, Etelä-Kiinan meri etelässä ja Taiwaninsalmi lännessä.

Pääsaaren lisäksi Kiinan tasavallalle kuuluu 22 saarta Taiwanin saariryhmässä ja 64 saarta Pescadorien saariryhmässä.
Muita Taiwanille kuuluvia saaria ovat mm. Kinmen, Matsu ja Wuchiu.

Historia 

Kiinan tasavalta perustettiin Qing-dynastian kaatuessa vuonna 1911 Kiinassa. Kiina ajautui kuitenkin pian sisällissotaan eri sotaherrojen välillä. 

Taiwanin saari kuului Kiinalle keskiajalta lähtien, mutta joutui vuonna 1895 Japanille. Toisen maailmansodan aikana Japani miehitti osan Manner-Kiinastakin, mutta kun Japani oli hävinnyt sodan, myös Taiwan palautettiin Kiinalle.

Nationalistipuolue Kuomintang hallitsi Kiinaa vielä muutamia vuosia toisen maailmansodan jälkeen, mutta maassa vallitsi sisällissota. Vuonna 1949 kommunistit tulivat valtaan Manner-Kiinassa ja perustivat Kiinan kansantasavallan. Tällöin tasavaltalaiset pakenivat Taiwanin saarelle, jota he edelleen pitävät hallinnassaan. Taiwanissa toiminut Kiinan tasavallan hallitus väittää yhä olevansa koko Kiinan laillinen hallitus kun taas kansantasavallan hallitus pitää Taiwania Kiinan yhtenä lääninä ja itseään koko Kiinan, myös Taiwanin laillisena hallituksena.

Kiinan tasavalta oli yksi Yhdistyneiden kansakuntien perustajajäsenistä ja myös yksi turvallisuusneuvoston pysyvistä jäsenmaista. Senkin jälkeen, kun Kuomintangin hallitus menetti valtansa Manner-Kiinassa, se edusti 22 vuoden ajan koko Kiinaa YK:ssa, kunnes se vuonna 1971 joutui luovuttamaan paikkansa Kiinan kansantasavallalle.

Taiwanissa järjestettiin vuonna 1992 ensimmäiset parlamenttivaalit sitten vuoden 1949, josta lähtien vallassa ollut puolue Guomindang sai vaaleissa 53 prosenttia äänistä ja 73 paikkaa parlamentin 161 paikasta. Oppositiossa ollut itsenäisyyttä ajanut Demokraattinen edistyspuolue (DPP) sai 31 prosenttia äänistä ja 50 paikkaa.

Taiwan on vähitellen demokratisoitunut, ja Kuomintang-puolue luovutti lopulta vallan rauhanomaisesti vaaleissa vuonna 2000. Vuoden 2008 parlamenttivaaleissa Taiwanin itsenäiseksi julistamista kannattava demokraattinen edistyspuolue kärsi vaalitappion, ja Kuomintang sai 81 paikkaa 113 paikan parlamentista, jossa enemmistö on vuosien 2008 ja 2012 vaaleissa tullut Kuomintangille. Vuosien 2016 ja 2020 vaaleissa parlamentin enemmistä on tullut DPP:lle.

Tammikuussa 2016 Tsai Ing-wen voitti presidentinvaalit ja oppositiossa ollutta DPP-puoluetta edustaneesta Tsaista tuli maan historian ensimmäinen naispresidentti ja Kuomintangia edustaneen presidentti Ma Ying-jeoun seuraaja. Tammikuussa 2020 Tsai valittiin toiselle virkakaudelle Taiwanin presidenttinä saatuaan 57 prosenttia äänistä.

Politiikka 

Taiwan on käytännössä täysin itsenäinen valtio, joka on semipresidentiaalinen tasavalta. Kiinan kansantasavallan tavoin se on katsonut edustavansa myös Manner-Kiinaa, joka puolestaan on katsonut edustavansa myös Taiwania. Näkemysero on ollut siis siinä, kumman valtion hallitus on vallanpitäjänä koko Kiinassa. Vastakkainasettelun vuoksi vain harvat maailman valtiot ovat tunnustaneet Taiwanin itsenäisyyden.

Kiinan tasavallan vaatimat alueet ovat osaksi erilaiset kuin Kiinan kansantasavallan ja sen aluevaatimukset ulottuvat muihinkin maihin. Vuoteen 1999 Taiwanissa oli voimassa laki, joka kielsi muunlaisten karttojen, kuin suur-Kiinaa kuvaavien julkaisun. Vasta 2000-luvun alussa maan sisäministeriö myönsi Mongolian valtion hallitsevan ennen Kiinaan kuulunutta Ulko-Mongoliaa ja Ulan Batorin sen pääkaupungiksi. Sittemmin maiden välille on solmittu kaupalliset suhteet.

Poliittisesti ja taloudellisesti Taiwan ja Kiinan kansantasavalta ovat kuitenkin kulkeneet jo vuosikymmeniä eri suuntiin. Yhdysvallat tasapainoilee kahden valtion välillä. Se pyrkii toisaalta parantamaan suhteitaan Kiinaan, mutta silti sillä on lainsäädännössään Taiwanin puolustamiseen liittyvä laki, ns. Taiwan Relations Act, joka takaa Yhdysvaltojen tuen Taiwanille mahdollisen hyökkäyksen sattuessa.

Taiwan oli 1960-luvulla yksi maailman suurimmista kehitysavun saajista. Etenkin Yhdysvallat tuki voimakkaasti saaren taloudellista ja sotilaallista kehittämistä.
Yhdysvallat on myös Taiwanin merkittävin asetoimittaja.
Vielä 1991–1992 Ranska myi Taiwanille La Fayette -luokan aluksia ja Mirage 2000-5-hävittäjiä.

Yhdysvaltain tuella Kiinan tasavalta sai pitää valtiollisen asemansa Kiinan edustajana Yhdistyneissä kansakunnissa (YK) vuonna 1949, vaikka tasavaltalaiset olikin ajettu Taiwanille. Muutos tasavallan ulkopolitiikkaan tuli vuonna 1971, kun Taiwan menetti paikkansa YK:ssa ja sen turvallisuusneuvostossa Kiinan kansantasavallalle. Sen jälkeen tasavalta on menettänyt diplomaattisuhteissaan valtiollisen asemansa monien maiden kanssa.

Taiwanissa Kuomintang kannattaa edelleen ajatusta yhdestä, Kiinan tasavallan hallitsemasta Kiinasta, kun taas vuosina 2000–2007 ja uudelleen vuodesta 2016 hallinnut DPP kannattaa Taiwanin itsenäistymistä Manner-Kiinasta erilliseksi valtioksi.
Kiinan kansantasavalta ei hyväksy Taiwanin itsenäisyyttä.
Itsenäistymispyrkimyksiä monimutkaistaa myös kansantasavallassa 14. maaliskuuta 2005 voimaan tullut irtautumisenvastainen laki, joka sallii Kiinan käyttää voimakeinoja Taiwanin itsenäistyessä.

Vuodesta 2012 lähtien Taiwanissa on pidetty parlamenttivaalit samanaikaisesti presidentinvaalien kanssa. Toistaiseksi presidentti ja lainsäädäntöelimen enemmistö ovat aina olleet samasta puolueesta. Parlamentissa enemmistö on vuosien 2008 ja 2012 vaaleissa tullut Kuomintangille. Vuosien 2016 ja 2020 vaaleissa parlamentin enemmistä on tullut DPP:lle.

Kiina katkaisi neuvottelut Taiwanin kanssa vuonna 2016, koska Kiinan yhtenäisyyttä kannattava Kuomingtang hävisi vaalit. Kiina lisäsi tämän jälkeen varustautumista merellä ja painostusta Taiwania vastaan. Kun Tsai aloitti vuonna 2020 toisen virkakautensa, Kiina torjui ajatuksen itsenäisen Taiwanin ja Kiinan rinnakkaiselosta. 

Kiina ärsytti vuonna 2021 Taiwania lennättämällä sotilaskoneita rannikon lähellä. Kiina kasvatti laivastoaan. Taiwan pelkäsi Kiinan pyrkivän jossain vaiheessa valtaamaan Taiwanin.  Maan puolustusministeri sanoi lokakuun alussa, että Kiina saattaa hyökätä Taiwaniin vuoteen 2025 mennessä. Yhdysvaltain edustajainhuoneen puhemies Nancy Pelosi kävi elokuussa 2022 Taiwanissa. Kiinan hallitus raivostui tästä ja lopetti yhteistyön Yhdysvaltain kanssa monella alueella. Kiina aloitti valtavan sotaharjoituksen. Se lähes saarsi Taiwanin merisotaharjoituksillaan, teki ohjusharjoitukset ja ilmavoimien harjoitukset. Lisäksi maan panssarit liikehtivät mannermaalla Taiwania vastapäätä.  Taiwanin mukaan Kiina simuloi hyökkäystä Taiwaniin.

Maat, joilla on diplomaattisuhteet Kiinan tasavallan kanssa 

Kiinan tasavallalla on diplomaattiset suhteet 15 muun maan kanssa. Suluissa vuosi, jolloin diplomaattiset suhteet solmittiin: 
  (1968)
  (1942)
  (1998)
  (1980–2002, 2005)
  (1999)
  (1979)
  (1956)
  (1983)
  (1984–1997, 2007)
  (1981)
  (1989)
  (1933)
  (1941)
  (1957)
Viimeisimpänä diplomaattiset suhteet Taiwanin kanssa on katkaissut Nicaragua, joka ilmoitti asiasta joulukuun alussa 2021.

Kiinan tasavallasta Taiwaniksi 

Vuonna 2007 Kiinan tasavalta pyysi ensimmäistä kertaa jäsenyyttä Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokoukselta nimellä Taiwanin erityistullialue. Hakemusta ei otettu käsiteltäväksi. Aikaisemmin Kiinan tasavalta on pyytänyt jäsenhakemuksensa käsittelyä nimellä Kiinan tasavalta.

Taiwania hallinnut Demokraattinen edistyspuolue ehdotti vuonna 2007 perustuslakia, jossa Kiinan tasavalta korvataan Taiwanilla, jolloin muodostuu mahdollisuus luopua yhden Kiinan politiikasta.

Kiinan kommunistisen puolueen Taiwanin työn toimisto kiistää jyrkästi Taiwanin demokraattinen edistyspuolueen Chen Shui-bianin liikkeelle paneman esityksen, jonka mukaan Taiwan on suvereeni valtio. Kiinan tasavallan virallinen näkemys Taiwanista on puhua valtioista ”erillisinä poliittisina entiteetteinä, jotka ovat osa samaa maata”.

Hallinnollinen jako 

Koska Kiinan tasavalta on nimellisesti koko Kiina, se teoreettisella tasolla käsittää samat maakunnat kuin Kiinan kansantasavalta, ja lisäksi lukuisia muiden valtioiden hallinnoimia alueita. Käytännössä tasavaltaan kuuluu kaksi maakuntaa ja kuusi itsehallinnollista kuntaa:

 Taiwanin maakunta (kokonaisuudessaan)
 11 piirikuntaa
 3 piirikuntatason kaupunkia
 Fujianin maakunta (pieneltä osin, pääosin Kansantasavaltaa)
 kaksi piirikuntaa
 Kuusi itsehallinnollista kuntaa
 Kaohsiung
 Taichung
 Tainan
 Taipei
 Taoyuan
 Uusi-Taipei

Talous 

Vaikka Kiinan kansantasavalta ei sallikaan poliittisia yhteyksiä tasavallan kanssa, se ei vastusta kaupallisia yhteyksiä. Niinpä Taiwan onkin muun muassa WTO:n ja APECin jäsen nimellä Taiwanin, Penghun, Kinmenin ja Matsun erillistullialue (台灣、澎湖、金門及馬祖個別關稅領域, Separate Customs Territory of Taiwan, Penghu, Kinmen and Matsu).

Taiwanin talous keskittyy tuotantoteollisuuteen, vientialoja ovat etenkin elektroniikka- ja konepajateollisuuden sekä petrokemian tuotteet. Erityisesti puolijohdekomponenttien valmistus on Taiwanissa huippuluokkaa, ja muun maailman on sanottu olevan jopa riippuvainen tästä.

Liikenne 
Taiwanissa on kolme kansainvälistä lentoasemaa: Taipei Songshanin lentoasema, Kaohsiungin kansainvälinen lentoasema ja Taoyuanin kansainvälinen lentoasema. 

Kaohsiungin satama on Taiwanin suurin konttisatama. Kauppalaivastoon kuuluu 430 alusta.

Taiwanissa on yli 1 600 km rautatietä.

Väestö 
Taiwan kuuluu maailman tiheimmin asututtuihin maihin. Maan syntyvyys- ja kokonaishedelmällisyysluvut kuuluvat kuitenkin maailman pienimpiin, mikä on herättänyt kasvavaa huolta maan päättäjissä.

Etniset ryhmät ja kielet 

Etnisistä ryhmistä suurin ovat han-kiinalaiset, joita on noin 98 % väestöstä. Taiwanin alkuperäisasukkaat ovat malaiji- ja polynesialaiskansojen jälkeläisiä. He asuvat reservaattialueella ja heitä on jäljellä noin 300 000, joka on vajaa kaksi prosenttia väestöstä. Maan suurimman ulkomaalaisryhmän ovat Kaakkois-Aasiasta: indonesialaiset, vietnamilaiset, filippiiniläiset, thaimaalaiset ja malesialaiset.

Virallisena kielenä olevan mandariinikiinan lisäksi merkittäviä kieliä ovat min-kiina ja hakka-kiina. Manner-Kiinasta poiketen Taiwanissa käytetään perinteisiä kiinalaisia kirjoitusmerkkejä. Vuonna 2011 Taiwan ilmoitti, että se lopettaa Manner-Kiinassa käytettyjen yksinkertaistettujen merkkien käytön virallisissa yhteyksissä. Vuonna 2011 maan lukutaitoprosentti oli 98,04.

Uskonnot 

Uskonnoista buddhalaisia on 21,2 %, kiinalaisia kansanuskontoja 44,2 %, kristittyjä 5,8 %, muihin uskontoihin kuuluvia 15,5 % ja uskontokuntiin kuulumattomia 13,7 %. Esi-isien kunnioittaminen on monille taiwanilaisille tärkeämpää kuin varsinainen uskonto.

Kulttuuri 

Taiwanin kulttuuri poikkeaa Manner-Kiinasta. Siinä on vaikutteita japanilaisten miehityksen ajalta ja länsimaisesta kulutusyhteiskunnasta. Toisaalta siellä on säilynyt perinteitä, jotka ovat kadonneet Manner-Kiinasta. Taiwanilla kiinaa kirjoitetaan edelleen perinteisillä merkeillä, eikä Manner-Kiinassa 1950-luvulla tehtyä merkkien yksinkertaistamista ole otettu käyttöön.

Media 
Taiwanilainen media kuuluu Aasian vapaimpiin. Alalla on myös paljon kaupallisia toimijoita, ja näillä puolestaan jokin poliittinen leiri, johon ne nojaavat. Erilaisia radio-kanavia on noin 170 ja sanomalehtiä satoja. Tunnettuja sanomalehtiä ovat mm. China Times ja Taipei Times. Kaupallisia televisioyhtiöitä ovat mm. China Television Company ja Taiwan Television Enterprise. Valtion operoimia uutispalveluita ovat mm. Focus Taiwan ja Radio Taiwan International. Vuonna 2021 valtio avasi oman ilmaisen suoratoistopalvelun nimeltä Taiwan+.

Urheilu 
Suosittuja urheilulajeja ovat baseball, koripallo, jalkapallo, tennis ja golf.

Olympialaisiin, ja muihin kansainvälisiin arvokisoihin maa osallistuu nimellä Kiinan Taipei (). Syynä on Manner-Kiinan poliittinen painostus ja nimitys Kiinan Taipei on otettu käyttöön vuonna 1984.

Katso myös 
 Kiinan dynastiat

Lähteet

Aiheesta muualla 

Seulonnan keskeiset artikkelit