joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Genovesen mafiaperhe

Genovesen mafiaperhe on yhdysvaltalainen rikollisperhe, yksi ”viidestä perheestä”, jotka hallitsevat New Yorkin järjestäytynyttä rikollisuutta osana Yhdysvaltain mafiaa. Genovese on Gambinon mafiaperheen ohella Yhdysvaltojen suurin ja vaikutusvaltaisin mafiaperhe, ja siihen kuuluu tiettävästi jopa 400 varsinaista jäsentä ja yli 3 000 liitännäisjäsentä. Genovesen perhe perustettiin 1890-luvulla, ja sen toimintaan kuuluvat murhat, uhkapelit, rahanpesu, kiristys, petokset ja lahjonta.

Genovesella on toimintaa New Yorkin lisäksi muun muassa New Jerseyn ja Floridan osavaltioissa sekä Las Vegasissa.

Lähteet

Mafia
Järjestäytynyt rikollisuus Yhdysvalloissa
New York
Gambinon mafiaperhe

Gambinon mafiaperhe on yhdysvaltalainen rikollisperhe. Se on yksi ns. ”viidestä perheestä”, jotka hallitsevat New Yorkin järjestäytynyttä rikollisuutta. Gambino on Genovesen mafiaperheen ohella Yhdysvaltojen suurimpia mafiaperheitä. Perheen toimialaa ovat murhat, ryöstöt, rahanpesu, kiristys, huumekauppa, petokset ja uhkapeli. Gambinon mafiaperheeseen kuuluu arviolta 200 jäsentä ja 1 500–3 000 liitännäisjäsentä.

Gambinon perheen johtaja oli Francesco ”Frank” Calì vuoteen 2019 asti, kunnes hänet ammuttiin kuoliaaksi maaliskuussa 2019. Uudeksi johtajaksi valittiin Lorenzo Mannino.

Lähteet

Mafia
Järjestäytynyt rikollisuus Yhdysvalloissa
New York
La République En Marche!

La République En Marche! (, lyh. LREM tai LRM, aiemmalta nimeltään En Marche!, on ranskalainen sosiaaliliberaalinen poliittinen puolue, jonka Emmanuel Macron perusti syntymäkaupungissaan Amiensissa Pohjois-Ranskassa. Puolue ei kerää jäseniltään jäsenmaksua tai sen kaltaisia säännöllisiä lahjoituksia.

Historia 
Liike perustettiin 4. huhtikuuta 2016 ja alkoi valmistella Emmanuel Macronin presidentinvaalien kampanjaa ja poliittista ohjelmaansa (ran. Le programme d'Emmanuel Macron). Alle puolessa vuodessa En Marche! sai rekrytoitua 4000 vapaaehtoista tuleviin vaaleihin.    

Presidentinvaaleissa 2017 Macron sai ensimmäisellä kierroksella 24,01% ja toisella 66,1% äänistä voittaen molemmat kierrokset. Macronin vaalibudjetti oli myös vaalien suurin: 16 698 320 euroa. 

Parlamenttivaaleissa 2017 En Marche! sai 308 edustajaa. Se teki yhteistyötä MoDem-puolueen kanssa.

Joulukuussa 2018 puolueen korkeimpaan virkaan, toiminnan johtajaksi (), valittiin Stanislas Guerini.

Europarlamenttivaaleissa 2019 liike oli osa vaaliliittoa, johon kuuluivat myös MoDem, Agir, Radikaali liike. En Marche! ei kuulu Euroopan liberaalidemokraattiseen puolueeseen, mutta istuu sen kanssa samassa ryhmässä (Uudistuva Eurooppa) Euroopan parlamentissa.

Puolue ilmoitti 5. toukokuuta 2022 vaihtavansa nimeä ja uudeksi nimeksi tulee Renaissance ("Renessanssi"). Samassa yhteydessä se ilmoitti muodostavansa vaaliliiton muiden EU-myönteisten keskustalaisten puolueiden kanssa, kuten esim. MoDem, vuoden 2022 parlamenttivaalien alla.

Ideologia ja näkemyksiä 
Puoluetta on luonnehdittu keskustalaiseksi tai keskusta-oikeistolaiseksi. Toisaalta puolueen on katsottu myös olevan kansanpuolue, joka pyrkii saamaan kannatusta sekä oikeiston että vasemmiston suunnasta.

Puolueen alkuvaiheessa Macron kertoi, että LREM on ennen kaikkea kansanliike, johon voi kuulua myös siinä tapauksessa, että henkilöllä olisi jonkun toisen puolueen jäsenkirja.

Vuoden 2022 presidentinvaaleihin puolue lähti uudella ohjelmalla, jonka mukaan se haluaa mm.:

 Yhtenäistää maan eläkejärjestelmiä
 Vähentää tupakkaan liittyviä kuolemia luomalla Ranskaan ensimmäinen savuton sukupolvi
 Suoda merentakaisille alueille laajempia poliittisia ja taloudellisia vapauksia.
 Vahvistaa sekularismia yhteiskunnassa ja auttaa erityisesti maan muslimiväestöä integroitumaan paremmin
 Vahvistaa Ranskan asemaa kansainvälisissä yhteyksissä
 Turvata Ranskan maatalous takaamalla alkutuotannon työntekijöille riittävä elintaso

Galleria

Lähteet

Viitteet

Aiheesta muualla 
 En Marche! 

Ranskan puolueet
Rikhard III (täsmennyssivu)

Rikhard III voi tarkoittaa:

 Rikhard III (1452–1485), Englannin kuningas
 Rikhard III, Shakespearen näytelmä
 Richard III, elokuva vuodelta 1995
Havaijilainen uskonto

Havaijilainen uskonto on Havaijin alkuperäisasukkaiden uskonto, joka oli saarten valtauskonto 1800-luvun alkuvuosikymmenille saakka.

Henkisyys kuului kiinteästi havaijilaisten jokapäiväiseen elämään. Havaijilaiset noudattivat maallisen lakinsa ohella jumalallista lakia (kapu akua). Sen rikkominen johti ankaraan rangaistukseen, jopa kuolemantuomioon. Rangaistukselta saattoi välttyä jos ehti paeta pu'uhonua-pakopaikkaan katumaan tietyksi ajaksi.

Havaijilaisen uskonnon ehkä tärkein käsite on elämänvoima mana, jota on useimmissa ihmisissä, asioissa ja jopa sanoissa. ”Koskemattomat”, joissa manaa ei ollut, joutuivat elämään muista erossa, jotta he eivät imisi muiden manaa.

Havaijilaisten tärkeimpiä jumalia olivat luojajumala Kāne, sodan ja politiikan jumala Kū, sekä maanviljelyn, hedelmällisyyden ja rauhan jumala Lono. Joka lokakuusta helmikuuhun kestäneessä sadonkorjuujuhlassa Makahikissa Lono toivotettiin jälleen tervetulleeksi maan päälle. Makahikin aikana ei sodittu, rakennettu tai politikoitu.

Jumalatar Pele hallitsi tulivuoria ja suuttuessaan aiheutti tulivuorenpurkauksia. Hän oli myös hulan suojelijajumalatar. Hulatansseilla oli alun perin uskonnollinen merkitys, ja tanssijat viihdyttivät jumalia temppeleissä (heiau) suoritetuilla tansseillaan. Temppeleitä oli eri tarkoituksiin. Niissä uhrattiin jumalille ruokaa ja joskus jopa ihmishenkiä kuten rikollisia tai orjia.

Hengelliset johtajat (kahuna) erikoistuivat tietylle alalle tai taidolle. He suorittivat temppeleissä rituaaleja saadakseen hengiltä siunauksia tai neuvoja.

Havaijilaiset hylkäsivät perinteisen uskontonsa sen jälkeen kun kuningas Kamehameha I kuoli 1819. Jumalalliset lait hylättiin ja temppelit tuhottiin, joskin temppelien raunioita on yhä jäljellä. Nykyisin puolet havaijilaisista on kristittyjä ja loput lähinnä muiden suurten uskontojen seuraajia, mutta saarilla on myös muutamia pieniä pakanaryhmiä.

Lähteet

Uskonnot
Uskonto Havaijilla
Kanaanilaisten uskonto

Kanaanilaisten uskonto oli Välimeren itärannikolla Syyrian ja nykyajan Palestiinan osissa muinoin asuneiden kanaanilaisten uskonto. Se oli muinaisten israelilaisten uskonnon aikalainen, ja se on jättänyt joitain jälkiä nykypäivän maailmaan suurten seemiläisten uskontojen kautta.

Tiedot kanaanilaisten uskonnosta ovat peräisin teksteistä, jotka löydettiin muinaisen Ugaritin kaupungin kaivauksissa nykyisessä Ras Šamrassa Syyrian rannikolla. Ugaritin monimutkaisen pantheonin hupulla oli ylijumala Ēl. Häntä aktiivisempi oli Baal, ’Herra’, joka yhdistettiin säähän ja sateeseen ja joka toi hedelmällisyyttä. Jumalattaria olivat muun muassa Athirat, Ēlin puoliso, sekä Anat, rakkauden ja sodan raju jumalatar, Baalin sisar ja mahdollisesti myös puoliso. Baalin mahtavat vastustajat olivat Yamm sekä suuret merihirviöt Litan ja Tunnan (Raamatun Leviatan ja Tannin).

Baalista tunnetaan kertomuksia, joissa hän taistelee Merta ja Kuolemaa vastaan. Tarinaan liittyy kuoleminen ja ylösnouseminen, ja kanaanilaiset rituaalit kytkeytyivätkin vuodenaikojen vaihteluun ja hedelmällisyyteen. Toisissa teksteissä puhutaan riiteistä, joissa kuningas puhdistautuu ja uhraa eri jumalille.

Kanaanilaisten uskontoon liittyy läheisesti heidän seuraajiensa foinikialaisten uskonto, joka noudatteli pääpiirteissään samoja linjoja. Esimerkiksi foinikialaisten tärkein jumalatar Astarte sai vaikutteita kanaanilaisten Anatilta.

Lähteet

Muinaiset seemiläiset uskonnot
Islannin Haukan ritarikunta

Islannin Haukan ritarikunta (isl. Hin íslenska fálkaorða) on Islannin tasavallan kansallinen kunniaritarikunta. Se perustettiin 3. heinäkuuta 1921 silloisen Tanskan ja Islannin kuninkaan Kristian X toimesta ja ritarikunta jakaa kunniamerkkejä useimmiten esimerkiksi valtionpäämiehille ja ansioituneille islantilaisille. Haukan ritarikunnan suurmestarina on toiminut tasavallan perustamisen jälkeen Islannin presidentti ja se on Islannin korkein mahdollinen kunniamerkki.

Luokat 
Ritarikunnassa on viisi luokkaa:
  Ketju suurristillä (Keðja með stórkrossstjörnu)
  Suurristi (Stórkrossriddari) 
  Komentajan risti tähdellä (Stórriddari með stjörnu)
  Komentajan risti (Stórriddari)
  Ritarin risti (Riddari)

Tunnettuja jäseniä 
  Iso-Britannian kuningatar Elisabet II 
  Islannin käsipallomaajoukkue (Pekingin olympialaisten 2008 hopeamitalistit)
  Viron entinen presidentti Lennart Meri
  Norjan kuningas Harald V
  Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö
  pianisti Victor Borge
  kirjailija Antti Tuuri

Lähteet 

Ritarikunnat
Islantilainen kulttuuri
Amazon Alexa

Amazon Alexa on Amazon.comin kehittämä ja julkaisema virtuaaliavustaja, jota käytettiin ensiksi Amazon Echossa. Vuoden 2017 CES-messuilla sen ilmoitettiin laajenevan muidenkin valmistajien älykaiuttimiin ja muihin laitteisiin. Sovelluskehittäjille avatulla ja alustariippumattomalle Alexalle esiteltiin CES 2017 -messuilla enemmän kehittäjän ulkopuolisten valmistajien toteutuksia kuin Cortanalle, Sirille tai Google Assistantille.

Käyttö 
Amazon Alexa aktivoituu sanomalla sille ”Alexa”, minkä jälkeen käyttäjän ja Alexan väliset keskustelut tallennetaan Amazonin palvelimille. Amazon.com ei ole suostunut kertomaan, käyttääkö se Alexan kuulemaa puhetta kohdennettuun mainontaan tai tuotesuosituksiin. Alexalle lähetetyt käskyt lähetetään prosessoitavaksi Amazon.comin palvelimille, josta oikea vastaus lähetetään takaisin. Alexa osaa muun muassa vastata käyttäjänsä esittämiin kysymyksiin, kertoa urheilutuloksia ja käynnistää musiikin toiston.

Lähteet 

Amazon.com
Android-sovellukset
Virtuaaliavustajat
Väinö Lahti

Väinö Henrik Lahti (3. kesäkuuta 1901 Pyhäjärvi – 14. lokakuuta 1941 Sunajoki, Itä-Karjala) oli suomalainen maastohiihtäjä. Urheilu-urallaan hän edusti kotiseutunsa Pyhäjärven Ahjoa ja myöhemmin Oulun Pyrintöä.

Metsätyönjohtajana ja poliisina siviiliurallaan toimineen Väinö Lahden hiihtäjänuran parhaat vuodet osuivat 1920-luvun lopulle. Hän saavutti SM-hiihtojen hopeaa 50 kilometrillä vuonna 1928. Hän oli sijoittunut jo vuonna 1926 SM-hiihdoissa viidenneksi niin 10 kuin 30 km:llä. Vuoden 1929 SM-hiihdoissa tuli vielä neljännet sijat niin 10 kuin 50 km:llä. Aikakauden suurhiihdoissa paras sijoitus oli Ounasvaaran hiihtojen viides sija vuonna 1927.

Saavutukset

 SM-kisoissa hopeaa 50 kilometrillä 1928

Lähteet

 

Suomalaiset maastohiihtäjät
Suomalaiset poliisit
Suomalaiset toisessa maailmansodassa kaatuneet
Vuonna 1901 syntyneet
Vuonna 1941 kuolleet
Piton de la Fournaise

Piton de la Fournaise on Intian valtamerellä Ranskalle kuuluvalla Réunionin saarella sijaitseva 2 632 metriä korkea kilpitulivuori. Piton de la Fournaise on yksi maailman aktiivisimmista tulivuorista, ja 2000-luvun aikana se on purkautunut useita kertoja, viimeksi tammikuussa 2017.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Réunion
Afrikan tulivuoret
Dylan Minnette

Dylan Christopher Minnette (s. 29. joulukuuta 1996 Evansville) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Clay Jenseninä Netflixin tuottamassa sarjassa Kolmetoista syytä. Hän on myös näytellyt David Shephardia sarjassa Lost sekä nuorta Michael Scofieldiä televisiosarjassa Pako.

Yksityiselämä 
Minnette syntyi Evansvillessä, Indianassa, hänen vanhempansa ovat Robyn ja Graig Minnette.  Hän muutti Champaigniin, Illinoisiin, jossa hän asui viisi vuotta ja myöhemmin hän muutti Los Angelesiin jatkaakseen uraansa näyttelijänä. 

2014-2018 Minnette oli parisuhteessa Kerris Dorseyn kanssa, jonka hän tapasi elokuvassa Alexander and the Terrible, Horrible, No Good, Very Bad Dayssa.  Myöhemmin sinä vuonna hän aloitti seurustelemaan Lydia Nightin kanssa.

Ura

Näytteleminen 
Minnetten ensimmäinen rooli oli yksittäinen jakso Drake & Joshissa. Hän on sittemmin esiintynyt NBC:n alkuperäisessä elokuvassa The Year Without a Santa Claus, nimettömänä hahmona Fred Clauksessa, Todd Lyonsina elokuvassa Teini tuli taloon ja Noah Frammina Snow Buddiessa.  Merkittävässä rooleissa televisiossa, sisältäen nuoren version hahmosta Michael Scofield Pako ja hahmona Clay Norman Saving Grace. Hän näytteli kiusaajaa nimeltä Kenny Let Me In, joka julkaistiin lokakuussa 2010. Hän näytteli myös roolissa Jerry Crant Jr. ABC:n Scandal presidentin poikana. Minnette on myös esiintynyt useissa mainoksissa ja neljässä jaksossa Lostissa Jackin poikana. Minnette on myös ilmestynyt "The Grow & the Butterfly" musiikkivideoon, jonka esittää Shinedown. 

Vuodesta 2017, Minnette on näytellyt Clay Jensseniä Netflixin alkuperäissarjassa Kolmetoista syytä. Hän on näytellyt myös Netflixin alkuperäisessa elokuvassa The Open House, joka esitettiin tammikuussa 2018.

Musiikki 
Minnette on laulaja ja rytmikitaristi bändissä Wallows, jossa on myös Cole Preston (rummut), Danny Ferenbach (trumpetti) ja Baeden Lemasters (laulaja ja kitaristi). Ennen vuotta 2017 heidät tunnettiin The Feaver ja sitten The Narwhals. He esittivät "Summer Meltdown" konsertin autismilaisille vuonna 2010.  ja voittivat bändikilpailu taistelun samana vuonna, sitä sponsoroi 98.7 FM.  He esiintyivät Vans Warped Tourilla vuonna 2011  ja ovat sitä asti esiintyneet monilla Los Angelesin tapahtumapaikoilla mukaan lukien Roxy Theatre ja Whisky a Go Go. Heidän kappaleensa Bleeding Man käytettiin promona kaudessa 2 R.L. Stine´s The Haunting Hour. 

Kauttaaltaan 2017, he julkaisivat neljä kappaletta "Pleaser", "Sun Tan", "Uncomfortable" ja "Pulling Leaves Off Trees" Apple musicissa ja Spotifyssa. Vuonna 2018 he julkaisivat kaksi kappaletta "Pictures of Girls" ja "These Days". He esittivät "Pictures of Girls" The Late Late Show with James Corden 8. toukokuuta 2018.

Filmografia

Palkinnot ja ehdokkuudet

Lähteet 

Yhdysvaltalaiset televisionäyttelijät
Vuonna 1996 syntyneet
Elävät henkilöt
ISNI

ISNI () on oikeussubjektien eli ihmisten (luonnollisten henkilöiden) ja oikeushenkilöiden (yritykset, yhteisöt ja julkisoikeudelliset tahot) yksilöimiseen käytetty kansainvälinen ISO-standardi 27729. Standardi julkaistiin 15. maaliskuuta 2012. 

ISNI-tunnus on 16 merkin mittainen. Siinä on 15 numeromerkkiä, ja tarkistusmerkki, joka voi olla myös kirjain. Esimerkiksi säveltäjä Jean Sibeliuksen ISNI-tunnus on 0000 0001 2135 1334. Presidentti Sauli Niinistön yksilöi puolestaan ISNI: 0000 0000 5506 845X. Vastaavasti Kustannusosakeyhtiö Otavan ISNI-tunniste on 0000 0001 0689 068X. ISNI-tunnuksen tyypillisiä käyttäjiä ovat tieteellisen tai luovan työn tekijät tai julkaisijat (kuten tutkijat, kirjailijat, kustantajat, jne). Tahot, joille ISNI-tunniste on annettu, eivät välttämättä itse tiedä olevansa yksilöitävissä ISNI-tunnuksella.

ISNI-standardia ja sen käyttöä hallinnoi ISNI-IA (), joka on Britannian Lontooseen rekisteröity voittoa tuottamaton, taustaltaan kansainvälinen yritys.

ISNI-rekisteröintejä tekevät organisaatiot
ISNI-tunnisteisiin liittyviä rekisteröintejä tekivät helmikuussa 2019 seuraavat ISNI-IA:n hyväksymät toimijat:

Lähteet

Aiheesta muualla
 International Standard Name Identifier (ISO 27729)  (isni.org)
 Haku ISNI-tietokannasta  (isni.oclc.org)
 ISNI-toiminta Kansalliskirjasto

Luokittelujärjestelmät
Kirjastotoimi
Tunnisteet
Lentopallon miesten maailmanmestaruuskilpailut 1970

Lentopallon maailmanmestaruuskilpailut 1970 pelattiin Sofiassa, Bulgariassa 20. syyskuuta - 2. lokakuuta. Kyseessä olivat järjestyksessään seitsemännet miesten lentopallon maailmanmestaruuskilpailut.

Karsinta 
Kisoihin selviytyivät joukkueet seuraavasti:
 Isäntamaa Bulgaria
 Maailmanmestaruuskilpailut 1966 - 6 parasta
 Euroopan mestaruuskilpailut 1967 - 6 parasta
 Aasian Kisat 1966 - 3 parasta
 Pohjois- ja Väli-Amerikan mestaruuskilpailut 1969 - 2 parasta
 Etelä-Amerikan mestaruuskilpailut 1969 - 2 parasta
 Afrikan mestaruuskilpailut 1967 - 2 parasta
 Karsintakilpailun kaksi parasta
Kisoihin selviytyneistä Etelä-Korea ei osallistunut poliittisten syiden takia. Sen korvasi Mongolia. Guinea korvasi Algerian.

Karsintakilpailu 
Avoin karsintaturnaus pelattiin Sofiassa 13. - 17. syyskuuta. Kaksi parasta selviytyi varsinaisiin MM-kilpailuihin

Alkulohkot

Lohko A

Lohko B

Lohko C

Lohko D

Loppusarjat

sijat 1–8

sijat 9–16

sijat 17–24

Lopulliset sijoitukset

Lähteet 
 Tulokset
 video ratkaisuottelun Itä-Saksa - Bulgaria 5. erästä

Miesten maailmanmestaruuskilpailut 1970
Miesten maailmanmestaruuskilpailut 1970
Sofian urheilu
Turukawa

Turukawa on Fidžisaarelaisten myytissä haukka. Myytin mukaan ensimmäiset ihmiset olivat haukan hylkäämät poika ja tyttö. Käärmejumala Degei huolehti heistä.

Lähteet 

Philip Wilkinson: Myytit & legendat. Readme.fi, 2009. Sivu 339. Suomentaja Veli-Pekka Ketola ISBN 978-952-220-252-9

Fidžiläinen mytologia
Innerloop Studios

Innerloop Studios on norjalainen videopelien kehittäjä, joka perustettiin vuonna .

Pelit 
 Joint Strike Fighter (JSF) (1997)
 Project IGI: I'm Going In (2000)
 Xtreme Sports (2000)
 I.G.I-2: Covert Strike (2003)

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Yrityksen profiili MobyGamesissä 

Norjalaiset videopeliyritykset
Ghostlights

Ghostlights on Avantasia -musiikkiprojektin studioalbumi, joka julkaistiin 29. tammikuuta 2016. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 11.

Kappaleet

The Digibook edition bonus disc – Avantasia Live

Kokoonpano 
 Tobias Sammet - laulu, kosketinsoitin, ja basso
 Sascha Paeth - kitara (kappaleissa 1, 3-4, 6-8, 13), rythmi kitara, basso, kosketinsoitin
 Michael Rodenberg - , kosketinsoitin
 Felix Bohnke - rummut

Vierailevat muusikot 
 Bruce Kulick – kitara kappaleissa 9-10, 12
 Oliver Hartmann – kitara kappaleissa 2, 5, 9, 11

Vierailevat laulajat 
 Jørn Lande
 Michael Kiske
 Dee Snider
 Geoff Tate
 Marco Hietala
 Sharon den Adel
 Bob Catley
 Ronnie Atkins 
 Robert Mason
 Herbie Langhans

Arvostelut 
 Imperiumi.net: 
 Inferno: 
 Soundi:

Lähteet 

Vuoden 2016 albumit
Avantasian albumit
Kuiskaaja

Kuiskaaja on teatterin työntekijä, joka syöttää teatteriesityksen tai oopperan harjoituksissa ja näytöksissä tekstiä esiintyjille, jos nämä unohtavat vuorosanansa. Kuiskaaja voi istua yleisön eturivissä tai lavasteisiin sijoitetussa paikassa. Kuiskaajan täytyy pysyä tarkasti kärryillä kaikista tekstiin tulleista muutoksista, joten hän on aktiivisesti läsnä koko näytelmän tekemisen prosessissa alusta loppuun.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Neljäkymmentäviisi vuotta kuiskailua, Seura, 10.11.1937, nro 45, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Teatterialan ammatit
Ooppera
Apple Bowl

Apple Bowl on laskettelurinne Blue Mountain Resortissa The Blue Mountainsin kunnassa Ontariossa Kanadassa.

Blue Mountainsissa on järjestetty freestylehiihdon maailmancupin skicrosskilpailuja vuosina 2010–2012, tuolloin ne kilpailtiin Smart Alec -rinteessä. Apple Bowl -rinteelle tehdyllä skicrossradalla on järjestetty maailmancupin kilpailuja maaliskuusta 2017 alkaen. Vuonna 2017 radan tekemisessä käytettiin hyväksi Badlands Terrain Parkia, joka sijaitsi tuolloin Apple Bowl -rinteen vieressä.

Lähteet
Blue Mountain Resort bluemountain.ca 
Weather & Ski Conditions Report bluemountain.ca 
Resortmap bluemountainlodges.ca 
Trail Map  bluemountain.ca 
Results – Blue Mountain fis-ski.com 

Kanadan laskettelurinteet
Ontarion urheilu
Havelock Ellis

Henry Havelock Ellis (2. helmikuuta 1859 Croydon, Surrey, Englanti – 8. heinäkuuta 1939) oli englantilainen lääkäri ja kirjailija, joka tuli tunnetuksi homoseksuaalisuuteen, transsukupuolisuuteen ja muihin seksuaalikysymyksiin liittyvistä tutkimuksistaan. Hän oli ensimmäisen englanninkielisen homoseksuaalisuutta käsittelevän lääketieteellisen teoksen toinen kirjoittaja. Monien aikansa älymystön edustajien tavoin Havelock Ellis kannatti eugeniikkaa ja toimi rodunjalostukseen tähtäävän seuran puheenjohtajana.

Elämä ja ura
Havelock Ellis syntyi merikapteenin esikoiseksi, ainoaksi pojaksi jolle syntyi neljä sisarta. Aloitettuaan lääketieteen opinnot hän meni mukaan marxilais-radikaalien piirien toimintaan ja oli mukana perustamassa Progress Society -nimistä järjestöä, jonka tarkoituksena oli edistää älyllistä ja sosiaalista hyvinvointia. Pienempi ryhmä The Fellowship of the New Life toi hänet yhteen homoseksuaalisuutta tutkineen Edward Carpenterin sekä tulevan vaimonsa, naisasia-aktivisti Edith Leesin kanssa. James Hintonin kirjoituksia luettuaan Ellis alkoi suuntautua seksologiaan ja oli löyhästi mukana monissa alaa kehittävissä brittijärjestöissä, muttei milloinkaan mennyt aktiivisesti mukaan järjestöelämään tai politiikkaan.

Ellisin ensimmäinen teos homoseksuaalisuudesta, Sexual Inversion (1897). Siinä homoseksuaalisuutta käsiteltiin ensi kertaa neutraalisti, ei vain kriminologisena ongelmana tai mielisairautena. Se oli ensimmäinen osa Havelock Ellisin pääteoksesta, kuusiosaisesta sarjasta Studies in the Psychology of Sex, jonka viimeinen osa ilmestyi 1928. Ensimmäisen osan aiheuttaman kohun takia sarjaa ei julkaistu Britanniassa vaan Yhdysvalloissa.

Yksityiselämä
Ellisin ensimmäinen avioliitto Edith Leesin kanssa oli vaikea vaimon homoseksuaalisuuden takia. Vuonna 1881 Ellis tapasi eteläafrikkalaisen kirjailijan Olive Schreinerin, josta tuli hänen elinikäinen ystävänsä. Heidän välistään kirjeenvaihtoa julkaistiin vuonna 1992. Ellis kuoli 80-vuotiaana vuonna 1939 sairastettuaan vuosia kurkkusyöpää.

Lähteet

Brittiläiset lääkärit
Vuonna 1859 syntyneetVuonna 1939 kuolleet
Seksologit
The Scarecrow (Avantasian albumi)

The Scarecrow on Avantasia -musiikkiprojektin studioalbumi, joka julkaistiin 25. tammikuuta 2008. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 26.

Kappaleet

Korean bonuskappaleet

Bonus DVD

Arvostelut 
 Imperiumi.net: 
 Soundi:

Lähteet 

Vuoden 2008 albumit
Avantasian albumit
Mäyränlammi

Mäyränlammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,0 ha ja se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä ja rannat ovat kokonaan suota. Lampi on autio, mutta sen luoteispuolella kulkee laskuojan alkuosan yli kulkee Mallinkaistenjärvelle johtava tie. Järvi ja sen lähiympäristö on luonnonsuojelualuetta.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,5 metriä mpy. Lampeen on kaivettu oja, joka tasaa vedenkorkeutta lammessa. Oja laskee Saukonlammiin, jonka laskuoja yhtyy Sammaljärvenojaan. Vedet virtaavat Heinäjoen, Puujoen ja Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

Historiaa 
Vuoden 1964 peruskartassa lammen osittain luontaista laskuojaa oli parannettu kaivamalla lammesta suon reunalle laskuojaa, mutta seuraavassa vuoden 1979 kartassa koko oja oli perattu suoraksi ojaksi.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Tervalammi (Hausjärvi)

Tervalammi  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Löyttymäen kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee mäkisessä metsämaastossa olevassa pienessä painanteessa. Sen pinta-ala on 5,0 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja se rannat ovat soistuvaa metsää tai mäenrinteitä. Rantaan on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille tiet Puujaan kylän ja Löyttymäen yhdistävältä tieltä.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,6 metriä mpy ja sen laskuoja lähtee almmen länsirannalta. Se juoksee länteen ja yhtyy Mallasjokeen kilometrin jälkeen. Oja virtaa lammikon läpi ja putoaa matkallaan Mallasjokeen 30 metriä.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on ollut autio, mutta se on ollut nimetty. Sen pohjoispuolelta kulki merkitty polku Löyttymäen talolta Mommilanjärven länsirantaan.

Vuoden 1964 peruskartassa lammen etelärantaan oli rakennettu mökki ja lammen laskuoja vaikutti luontaiselta purolta. Lammella oli vielä vuoden 1988 kartassa yksi mökki.
Samassa kartassa laskuojaan oli padottu lammikko.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Hausjärven järvet
Kulmalammi

Kulmalammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Jokimaan kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee suuremman Mallinkaistenjärven eteläpuolella, mutta se laskee silti etelään. Lampi on syntynyt mäkien väliin. Sen pinta-ala on 5,0 ha ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja rannat ovat suota. Suorannasta huolimatta lammen lähistöllä on yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa ja lähiympäristössä vielä lisää. Niille johtaa Jokimaalta tie.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu vain yksi suon kuivatusoja pohjoisesta. Sen oma laskuoja lähtee sen etelärannasta ja se juoksee mäenrinteitä alas Jokimaan alueen pellolle, josta se kääntyy itään ja yhtyy pian Mallasjokeen. Mallasjoki yhtyy Puujokeen Puujaan kylän lähellä ja se virtaa Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

Historiaa 
Vuoden 1964 peruskartassa lampi oli autio eikä sinne johtanut tietä. Lammelle oli rakennettu mökkitiet kahdesta suunnasta vuoden 1979 kartassa, jossa oli vasta neljä mökkiä.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Löyttylammi (Hausjärvi)

Löyttylammi  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Löyttymäen kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 11,7 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Lammen ympäri kiertää metsäautotie, mutta lampi on autio.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,1 metriä mpy. Sen itärantaan laskee eteläiseltä suolta ja pohjoiselta Sammalsuolta kuivatusoja. Laskuoja lähtee lännestä ja virtaa länteen yhtyen pian Mallasjokeen Löyttymäen kohdalla. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Hausjärven järvet
The Flying Opera

The Flying Opera on Avantasia -musiikkiprojektin livealbumi, joka on julkaistu vuonna 2011.

Kappaleet

DVD 1: Live At Wacken And Masters Of Rock 2008 
 Twisted Mind
 The Scarecrow
 Another Angel Down
 Prelude/Reach Out for the Light 
 Inside
 No Return
 The Story Ain't Over
 Shelter from the Rain 
 Lost in Space
 I Don’t Believe in Your Love 
 Avantasia
 Serpents in Paradise
 Promised Land 
 The Toy Master 
 Farewell
 Medley: Sign of the Cross/The Seven Angels

DVD 2 
 Around the World in 20 Days Documentary
 3 Video Clips
 1 Making of

CD 1

CD 2

Arvostelut 
 Imperiumi.net:

Lähteet 

Vuoden 2011 konserttitallenteet
Avantasian albumit
Scarecrow

Scarecrow voi tarkoittaa seuraavia asioita:

Hahmoja 
 Linnunpelätin (), DC Comics -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto
 Linnunpelätin (), Marvel Comics -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto
 Olkimies (), Marvel Comics -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto, jota alkujaan kutsuttiin Linnunpelättimeksi
 Pelätin (), L. Frank Baumin Ihmemaa Oz -lastenkirjassa ja sen jatko-osissa esiintyvä hahmo

Elokuvissa 
 Tulisessa kiireessä (The Scarecrow), yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 1920
 Variksenpelätin (Scarecrow), yhdysvaltalainen road movie vuodelta 1973
 Pelon kesä (The Scarecrow), uusiseelantilainen kauhuelokuva vuodelta 1982
 Scarecrow, venäläinen draamaelokuva vuodelta 1984
 Scarecrows, yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 1988
 The Scarecrow, yhdysvaltalainen musikaalinen animaatioelokuva vuodelta 2000
 Scarecrow, yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 2002
 Scarecrow, yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 2013

Musiikissa 
 Scarecrow, suomalainen horror punk -yhtye
 Scarecrow, John Mellencampin kahdeksas albumi
 Scarecrow, Garth Brooksin kahdeksas albumi
 Scarecrow, Decyfer Downin kolmas albumi
 The Scarecrow, Tobias Sammetin Avantasia-musiikkiprojektin albumi
 ”The Scarecrow”, Pink Floydin kappale The Piper at the Gates of Dawn -albumilta
 The Scarecrow, vuonna 2006 Texasin yliopistossa ensi-iltansa saanut ooppera

Kirjallisuudessa 
 Scarecrow, Matthew Reillyn viides romaani
 The Scarecrow, Michael Connellyn rikosromaani vuodelta 2009
 The Scarecrow, Sean Williamsin romaani vuodelta 2009
 The Scarecrows, Robert Westallin nuorisolle suunnattu romaani vuodelta 1981

Katso myös 
 Linnunpelätin ()
Lost in Space Part 2

Lost in Space Part 2 on Avantasia -musiikkiprojektin ep-levy, joka on julkaistu vuonna 2007.

Kappaleet 
 
 
  (Ultravox -cover)
 
 (Freddie Mercury -cover)
  (Alive at Gatestudio)

Kokoonpano 
 Tobias Sammet - laulu, basso
 Sascha Paeth - kitara
 Eric Singer - rummut
 Michael "Miro" Rodenberg - koskettimet

Vierailevat muusikot 
 Jørn Lande (laulu kappaleessa 2)
 Michael Kiske (laulu kappaleessa 2)
 Amanda Somerville (laulu kappaleissa 1, 6)
 Henjo Richter - kitara (kappaleet 2, 3, 4)

Avantasian albumit
Vuoden 2007 EP:t
Katarzyna Niewiadoma

Katarzyna Niewiadoma (s. 29. syyskuuta 1994 Limanowa, Vähä-Puolan voivodikunta) on puolalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Rabobank-Liv Woman Cycling Teamissa syksyllä 2013 ja edusti samaa joukkuetta kauden 2016 loppuun saakka. Vuonna 2017 hän kilpaili WM3 Energie -tallissa ja kaudesta 2018 alkaen Canyon SRAM Racingissä.

Saavutuksia 

Lähteet: Cycling Archives, Pro Cycling Stats
2013
Maantieajon kansallinen "Hill Climb" -mestaruus
Boels Ladies Tour, nuorten kilpailun voitto
2014
Radsporttage Gippingen, voitto
Norjan ympäriajo, mäkikilpailun ja nuorten kilpailun voitto
MM-kilpailut, maantieajossa 11:s
2015
Emakumeen Euskal Bira, kokonaiskilpailun ja mäkikirikilpailun voitto
Euroopan kisat, maantieajossa hopeaa
Giro Rosa, kokonaiskilpailussa viides, nuorten kilpailun voitto
EM-kilpailut, alle 23-v. maantieajossa kultaa
MM-kilpailut, joukkueaika-ajossa pronssia, maantieajossa seitsemäs
2016
Strade Bianche, toinen
Ronde van Gelderland, voitto
Grand Prix Elsy Jacobs, kokonaiskilpailun, nuorten kilpailun ja 2. etapin voitto
Giro del Trentino Alto Adige-Südtirol, kokonaiskilpailun, mäkikirikilpailun, nuorten kilpailun sekä 1. etapin voitto
Maantieajon ja aika-ajon Puolan-mestaruus
Giro Rosa, kokonaiskilpailussa seitsemäs, nuorten kilpailun voitto
Olympialaiset, maantieajossa kuudes
Boels Rental Ladies Tour, pistekilpailun, nuorten kilpailun sekä 3. ja 6. etapin voitto
2017
Strade Bianche, toinen
Amstel Gold Race, kolmas
La Flèche Wallonne, kolmas
Liège–Bastogne–Liège, kolmas
OVO Energy Women's Tour, kokonaiskilpailun ja 1. etapin voitto
Giro Rosa, kokonaiskilpailussa kuudes
UCI Women's World Tour, kokonaiskilpailussa kolmas
MM-kilpailut, maantieajossa viides
2018
Strade Bianche, toinen
Trofeo Alfredo Binda-Comune di Cittiglio, voitto
Kalifornian ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas
Giro Rosa, kokonaiskilpailussa seitsemäs
Ladies Tour of Norway, mäkikirikilpailun voitto
Tour Cycliste Féminin International de l'Ardèche, kokonais- ja mäkikirikilpailun sekä 5. etapin voitto
MM-kilpailut, maantieajossa 12.
2019
Strade Bianche, kolmas
Amstel Gold Race, voitto
OVO Energy Women's Tour, kokonaiskilpailussa toinen, mäkikirikilpailun ja 4. etapin voitto
Giro Rosa, kokonaiskilpailussa viides
2020
EM-kilpailut, maantieajossa pronssia
Giro Rosa, koknaiskilpailussa toinen
MM-kilpailut, maantieajossa seitsemäs
2021
La Flèche Wallonne, toinen
Olympialaiset, maantieajossa 14:s
EM-kilpailut, maantieajossa neljäs
MM-kilpailut, maantieajossa pronssia
2022
Brabantse Pijl, toinen
Women's Tour, kokonaiskilpailussa kolmas
Tour de France Femmes, kokonaiskilpailussa kolmas
MM-kilpailut, maantieajossa kahdeksas

Lähteet 

Puolalaiset maantiepyöräilijät
Vuonna 1994 syntyneet
Elävät henkilöt
Gavan O’Herlihy

Gavan O’Herlihy (s. 29. huhtikuuta 1954 Dublin) on irlantilaissyntyinen näyttelijä. Hänen isänsä oli näyttelijä Dan O’Herlihy.

O’Herlihy on näytellyt muun muassa elokuvissa  Willow – suuri seikkailu (1988), Teräsmies III (1983) ja The Descent – loukussa 2 (2009) sekä televisiosarjassa Kauhua kryptasta (1989–1996).

Hänellä oli myös rooli "Richien" isoveljenä ("Chuck Cunningham") komediasarjassa Onnen päivät, mutta hahmo hävisi sarjan ensimmäisen tuotantokauden jälkeen.

Aiheesta muualla 

Irlantilaiset näyttelijät
Vuonna 1954 syntyneet
Elävät henkilöt
Lost in Space Part 1

Lost in Space Part 1 on Avantasia -musiikkiprojektin ep-levy, joka on julkaistu vuonna 2007.

Kappaleet 
 
  (ABBA -cover)
 
 
 
  (Lucifer’s Friend -cover)

Kokoonpano 
 Tobias Sammet – laulu, basso
 Sascha Paeth – kitara
 Eric Singer – rummut, laulu kappaleessa 6
 Michael "Miro" Rodenberg – kosketinsoitin

Vierailevat muusikot 
 Jørn Lande – laulu kappaleessa 3
 Bob Catley – laulu kappaleessa 4
 Amanda Somerville – laulu kappaleissa 1, 4
 Henjo Richter – kitara kappaleessa 3

Arvostelut 
 Imperiumi: 5/10

Lähteet 

Vuoden 2007 EP:t
Avantasian albumit
The Metal Opera Part II

The Metal Opera Part II on Avantasia -musiikkiprojektin studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2002.

Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 26.

Kappaleet

Arvostelut 
 Imperiumi: 8/10
 Soundi:

Lähteet 

Vuoden 2002 albumit
Avantasian albumit
Timo Aho

Timo Aho (s. 1980) on suomalainen kuvataiteilija. Aho valmistui Glasgow School of Artin kuvanveiston ja ympäristötaiteen laitokselta 2016 sekä kuva-artesaaniksi Pekka Halosen akatemiasta 2013.

Aho toimi vuosituhannen vaihteessa lumilautailijana. Hän saavutti MM-pronssia half-pipessa vuonna 1999 ja European Open -hopeaa half-pipessa 2002 sekä sijoittui kuudenneksi nuorten MM-kisoissa vuonna 1997.

Lähteet

Viitteet 

Suomalaiset lumilautailijat
Suomalaiset kuvanveistäjät
Vuonna 1980 syntyneet
Elävät henkilöt
The Metal Opera

The Metal Opera on Avantasia -musiikkiprojektin studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2001.

Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 36.

Kappaleet

Arvostelut 
 Allmusic: 
 Soundi:

Lähteet 

Vuoden 2001 esikoisalbumit
Avantasian albumit
Kylkiäinen (Janakkala)

Kylkiäinen  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Löyttymäen kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee aivan Mallinkaistenjärven kyljessä. Sen pinta-ala on 6,3 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Sen rantaan on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Mallinkaisten suunnalta.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,7 metriä mpy, mikä on 0,2 metriä ylempänä kuin Mallinkaistenjärvessä. Lammen pohjoispäästä laskee siihen lyhyt puro ja lammen lounaisrantaan laskee kaksi lyhyttä metsäojaa.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Mustavirta (Janakkala, Mallinkainen)

Mustavirta  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 8,4 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja se on valtaosaltaan suota. Korkeiden mäkien rinteillä sijaitsee neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Mallinkaisista.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen laskee kaksi lyhyttä pelto- ja suo-ojaa. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy, mikä on yli neljä metriä Mallinkaistenjärven vedenpintaa korkeampi. Laskuoja lähtee itärannasta ja se juoksee etelään laskien pian Mallinkaistenjärven Niemelänlahteen. Laskupuro on osan matkastaan suojelualueella

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Hyvä-Valkee

Hyvä-Valkee  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 13,2 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Länsirantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen tulee vain yksi lyhyt suon kuivatusoja. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,8 metriä mpy, joka on seitsemän metriä korkeammalla kuin Mallinkaistenjärven vedenpinta. Laskujoki lähtee sen lounaisrannasta ja se laskee yhteistä laskuojaa myöten Mallinkaistenjärven Niemelänlahteen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 379 vuorokautta.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Häränsilmä (Janakkala)

Häränsilmä  on Kanta-Hämeen Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 1,1 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Lampi on autio.

Vesistösuhteet 
Häränsilmä kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Siihen laskee oman suon ojat ja viereisen metriä korkeammalla oleva Paha-Valkeen laskuoja. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,6 metriä mpy. Lammen laskuoja on jatkettu kaakkoon, ja se juoksee ilman uomaa jyrkkää rinnettä alas Mustavirtaan, joka laskee vuorostaan Mallinkaistenjärveen.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Avantasia (EP)

Avantasia on Avantasia -musiikkiprojektin ep-levy, joka on julkaistu vuonna 2000.

Kappaleet

Kokoonpano 
 Tobias Sammet – laulu, koskettimet
 Henjo Richter – kitara
 Markus Grosskopf – basso
 Alex Holzwarth – rummut
 Michael Kiske – laulu kappaleissa 1, 2, 4
 David DeFeis – laulu kappaleessa 3

Vuoden 2000 EP:t
Avantasian albumit
Dante Parini

Dante Parini  (21. marraskuuta 1890 Milano, Italia – 11. huhtikuuta 1969 Milano) oli italialainen kuvanveistäjä. Hän oli yksi 1900-luvun merkittävimmistä italialaisista alallaan.

Aiheesta muualla

 Schede oggetti ed opere d'arte di Parini Dante, Ministero dei Beni Culturali, Istituto Centrale per il catalogo e la documentazione
 Bianca Maria Visconti di Parini Dante, Lombardia Beni Culturali 
 Monumento sepolcrale - Monumento Famiglia Pini-Defendini di Parini Dante, Lombardia Beni Culturali
 Ritratto di Bianca Maria Visconti di Parini Dante, Lombardia Beni Culturali
 Studio di ramo con foglie dal vero di Dante Parini, Società Operaia di Mutuo Soccorso di Viggiù, Lombardia Beni Culturali
  Raccolta d'arte Museo del Policlinico di Milano

Italialaiset kuvanveistäjät
Vuonna 1890 syntyneet
Vuonna 1969 kuolleet
Paha-Valkee

Paha-Valkee  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi on jäänyt pienten mäkien väliseen painanteeseen. Lammen pinta-ala on 6,6 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja lammen ranta on puoliksi suota ja metsämaata. Sen pohjoispuolella kulkee metsäautotie, mutta itse lampi on autio.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,6 metriä mpy. Lampeen ei johda tulo-ojia, mutta se on yhdistetty viereiseen Häränsilmään, joka sijaitsee metrin alempana kuin Paha-Valkee. Lammen vedet virtaavat Häränsilmän ja Mustavirran kautta Mallinkaistenjärveen.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Kahilammi (Janakkala, Veno)

Kahilammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Venon kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lammen pinta-ala on 2,7 ha ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen matalat rannat ovat autiot. Lammen kaakkoispuolelta kulkee tie sen pohjoispuolelta ohi.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,5 metriä mpy. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Rajalammi (Janakkala)

Rajalammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Venon kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee metsäalueen reunalla maatilan pellonreunassa. Sen pinta-ala on 4,5 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Rannat ovat pääasiassa ojitettua suota, mutta pohjoisrannat ovat entistä peltomaata. Lampi on autio, mutta sen lähellä on maatila.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Viereisestä suosta on johdettu kaikki ojat lampeen ja sen laskuoja on luontainen puro, joka lähtee lammen kaakkoisrannasta kaakkoonpäin ja se yhtyy 2,5 kilometrin päässä Mallasjokeen. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,9 metriä mpy.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Etu-Veno

Etu-Veno  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Venon kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi on syntynyt Ellanharjun pohjoispuolella olevaan painanteeseen ja se muodostaa nykyään kaksi erillistä järviallasta. Läntinen järviallas, joka kantaa kartoissa järven nimeä, on pinta-alaltaan 9,5 ha suuri ja sen pituus 650 metriä pitkä ja leveys on 300 metriä. Itäinen allas, jolla ei kartoissa ole nimeä, on pinta-alaltaan 5,4 ha suuri ja sen pituus 390 metriä pitkä ja leveys on 200 metriä. Rantaviivan pituus on länsialtaalla 1,7 ja itäaltaalla 1,1 kilometriä. Niiden rannat ovat harjurinteitä lukuun ottamatta soistunutta metsämaata. Järven länsialtaassa on yksi saari.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven länsipään suo on ojitettu ja sen kuivatusojat laskevat järveen. Pohjoisesta laskee järveen lyhyt metsä- ja pelto-oja. Järvialtaiden vedenpinnan korkeudet ovat molemmat 139,6 metriä mpy. Altaat on yhdistetty toisiinsa leveällä ojalla, joka kulkee järviä erottavalla Katkelma nimisellä kannaksella. Järven laskuoja lähtee järven itäisestä altaasta kohti itää ja se yhtyy Lapinjokeen Perinkään kylässä. Lapinjoki laskee etelässä Luhdanjoen nimisenä Mommilanjärveen, josta vedet jatkavat Ansionjärvestä Puujokeen ja sitten Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 367 vuorokautta.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Iso Wenonjärvi”. Silloin järvi oli venytetyn ”S”-kirjaimen muotoinen eli se käsitti alueet, jotka kuuluvat nykyään läntiseen- ja itäiseen järvialtaisiin. Tämän vuoksi voidaan otaksua, että järven vedenpintaa on laskettu. Keski-Venon nimi oli ”Wähä Wenonjärvi”.

Vuoden 1964 peruskartassa Katkelmassa oli vielä viljeltävä peltotilkku. Järvien pohjoisrannat olivat tuolloin autiot, mutta vuoden 1979 kartassa siellä oli jo yksi mökki.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Kakarilammi (Janakkala, Saloinen)

Kakarilammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Saloisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Kakarilamminsuolla ja on siten suolampi. Sen pinta-ala on 0,9 ha ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Lammelle ei johda teitä ja se on autio.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,2 metriä mpy. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Janakkalan järvet
Majolammi

Majolammi  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä  Kirkonkylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Oitin ja kirkonkylän välissä. Sen pinta-ala on 1,6 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat soistunutta suota. Lampea kiertää metsäautotie, mutta lampi itse on autio.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hausjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Ympäristön ojietulta metsämaalta tulee viisi kuivatusojaa lampeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 122 metriä mpy. Lammella ei kartan mukaan ole laskuojaa, mutta korkeuskäyrien perusteella veden suotuvat lounaaseenpäin, missä ne valuvat Naurisojaan vietäviksi. Naurisoja yhtyy kuivatetun Hausjärven laskujokeen Hausjokeen, joka vuorostaan yhtyy Puujokeen Puujaan kylässä.

Historiaa 
Vuoden 1964 peruskartassa lammelle oli piirretty laskuoja, joka vastaa nykykarttojen Naurisojaa. Metsäautotiet on rakennetti vuoden 1988 kartan julkaisemisen jälkeen.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Hausjärven järvet
Piirilammi

Piirilammi  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä  Pikkukylän kylän lähellä sijaitseva lampi.

Maantietoa 
Lampi sijaitsee Salpausselän Someronvuorelta Kirkonkylälle kulkevan syöttöharjun lounaispuolella. Vieressä kohoaa 60 metrin korkeuteen Piirivuori, joka on harjujakson eräs erillinen harjanne. Lammen pinta-ala on 1,8 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Harjulla, lammen yläpuolella, kulkee seututie 290. Tien varressa on kyllä asutusta, mutta rinteen alapuolella lampi on autio.

Vesistösuhteet 
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Helijoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen läpi virtaa Myllysenoja, jolla on laajahko valuma-alue. Oja jatkaa matkaansa Helijokena, joka yhtyy Puujokeen Ryttylän edustalla. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,8 metriä mpy.

Lähteet 

Puujoen alue
Botin luomat artikkelit
Hausjärven järvet
Merrasjärvi (Kärkölä)

Merrasjärvi  on Päijät-Hämeessä Kärkölässä ja Hollolassa Saapaskylän lähellä sijaitseva laskettu järvi.

Maantietoa 
Järvi on jäänne kuivatetusta järvestä, jonka rantaviiva ylitti nykyisten kuntien välisen rajan. Järven pinta-ala on 8,9 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta rantakosteikkoa. Suon laitaan tulee tie, mutta järvi on autio. Pohjoista suon osaa kutsutaan Merrasjärvensuoksi ja eteläistä osaa Merrasojankorveksi. Peltomaat ympäröivät suota joka puolelta.

Vesistösuhteet 
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen alaosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Muutamat pelto-ojat jatkuvat suolla ulottuen joko lähes järvenrantaan tai järveä kiertävään keräilyojaan asti. Järven vedenpinnan korkeus on 82,8 metriä mpy. Sen vedet laskevat pois itäreunassa kulkevaa reunaojaa myöten. Sen jatkeena on etelään virtaava Merrasoja, joka yhtyy Teuronjokeen. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

Historiaa 
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Merrasjärvi oli piirretty pitkänä pikkujärvenä, johon laski pari suo-ojaa. Järven luoteispuolella sijaitsi usean talon kylä ”Saapas”.

Vuoden 1964 peruskartassa oli Merrasoja piirretty leveäksi johto-ojaksi. Järven rantoja reunusti luhta-alue, johon maanomistusrajat päättyivät. Alue on todennäköisesti järvenlaskun  vesijättömaan reuna-alue, joka paalutettiin aina yhteisen hankkeen rajaksi.

Lähteet 

Teuronjoen valuma-alue
Botin luomat artikkelit
Kärkölän järvet
Hämeenkosken järvet