Arvo Turtiainen

Arvo Albin Turtiainen () oli suomalainen vasemmistolainen runoilija ja suomentaja.

Henkilöhistoria 
Turtiaisen vanhemmat olivat räätäli Ernst Turtiainen ja Ida Lovisa Väätäinen. Ernst Turtiainen oli nuoruudessaan laulanut kuoroissa, osallistunut näytelmäkerhojen toimintaan ja kirjoitellut runoja. Isältään Arvo peri taiteellisten taipumusten ohella vasemmistolaisen maailmankatsomuksen. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli Aino Helena Vormula ja toinen Brita Polttila, jonka kanssa Turtiainen meni naimisiin 1953. Turtiainen kävi viisi luokkaa Helsingin suomalaista reaalilyseota ja valmistui hammasteknikoksi. Vuosina 1932−1933 hän opiskeli Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa ja toimi sen jälkeen sanomalehtimiehenä, kunnes ryhtyi vapaaksi kirjailijaksi 1934. 

Talvisodassa Turtiainen oli toiminut komppanianpäällikkönä, mutta vakaumuksellisista syistä hän kieltäytyi osallistumasta jatkosotaan ja painui ”maan alle” 1941. Hänet pidätettiin maaliskuun alussa 1942 yhdessä Raoul Palmgrenin ja tämän vaimon Irja Palmgrenin kanssa. Hänet tuomittiin sotilaskarkuruudesta ja valtiopetoksen valmistelusta neljäksi ja puoleksi vuodeksi kuritushuoneeseen sekä menettämään upseerinarvonsa. Turtiainen vapautettiin 1944. 

Turtiainen kuului kirjailija- ja taiteilijaryhmä Kiilaan  sekä Suomen kommunistiseen puolueeseen ja toimi myös aikakauslehti 40-luvun päätoimittajana 1945–1947. 1960-luvun alkupuolella Turtiainen osti Päijänteen rannalta Kuhmoisista tontin kesämökilleen Unnastuvalle. Turtiaisen muistomerkin Matti Heleniuksen puistossa Helsingin Kalliossa on tehnyt Raimo Utriainen. Veistoksen materiaalina on Utriaiselle tyypillinen eloksoitu alumiini, ja teos valmistui 1990.

Kirjallinen tuotanto 
Turtiainen kirjoitti alkujaan muun muassa Tulenkantajat-lehteen, Tulenkantajain seuran johtokunnan jäsen hän oli 1937–1939. Esikoisteos Muutos ilmestyi 1936 ja ainoaksi jäänyt romaani Rautakourat 1938. Vankilakokemuksistaan hän kirjoitti teokset Ihminen n:o 503/42 ja Laulu kiven ja raudan ympyrässä. Hän ilmaisi pettymyksensä vuoden 1968 Prahan kevään tapahtumiin julkaisemalla teoksen Puheita Porthaninrinteellä. Turtiainen oli vahvasti helsinkiläinen ja hänet tunnettiin lempinimellä Stadin Arska, etenkin helsinkiläisen työväen tuntemusten kuvaajana. Turtiaisen helsinkiläisyydestä johtuu myös, että hän kirjoitti useita runoja stadin slangilla. Kääntäjänä Turtiainen suomensi muun muassa Edgar Lee Mastersin, Graham Greenen, Vladimir Majakovskin ja Walt Whitmanin teoksia.

Teoksia 
 Muutos. Runoja (1936)
 Rautakourat. Romaani (1938)
 Tie pilven alta. Runoja (1939)
 Palasin kotiin. Runoja (1944)
 Laulu kiven ja raudan ympyrässä. Runoja (1945)
 Ihminen n:o 503/42. Erään kokeen päiväkirja. (1946)
 Laulu puolueelle. Runoja (1946)
 Kellopoijut. Runoja (Elvi Sinervon kanssa) (1950)
 Tapahtui satamassa. Kuunnelma (1954)
 Laulu ajasta ja rakkaudesta. Valitut runot (1954)
 Minä rakastan. Runoja (1955)
 Syyskevät. Runoja (1959)
 Minä paljasjalkainen. Runoja (1962)
 Runoja 1943–64. (1964)
 Minä paljasjalkainen: Arvo Turtiainen lukee runojaan. (Tammen kirjallinen äänilevy 1, 1965)
 Hyvää joulua. Runoja (1967)
 Puheita Porthaninrinteellä. Runoja (1968)
 Meri, miehet, laivat: merimiesten runoja. (1969). Toimittaneet Oiva Lappalainen ja Arvo Turtiainen.
 Leivän kotimaa. Runoja (1974)
 Runoja 1934–68. (1974)
 Minun maailmani: Kirjoituksia 1932–1975. (1978)
 Elämää ja ystäviä. Muistelmia (toimittanut Erkki Savolainen). (1980)
 Leivän kotimaa: Veikko Sinisalo lukee Arvo Turtiaisen runoja. (Sauna Records, 1981)

Suomennoksia 
 Edgar Lee Masters: Spoon River antologia (1947)
 Graham Greene: Miehemme Havannassa (1958)
 Boris Pasternak: Tohtori Živago (1958). Suomentanut Juhani Konkka, runot suomentaneet Helvi Juvonen ja Arvo Turtiainen.
 Vladimir Majakovski: Pilvi housuissa ja muita runoja; Kuinka säkeitä valmistetaan (1959). Suomentaneet Tuomas Anhava ja Arvo Turtiainen.
 Walt Whitman: Ruohoa (1965)
 Vladimir Majakovski: Vladimir Iljitš Lenin (1970)

Palkinnot 
 Aleksis Kivi -palkinto, 1964
 Pro Finlandia -mitali, 1965
 Eino Leinon palkinto, 1973

Lähteet

Aiheesta muualla

 
 
 
 Ajatus vapaa– sana kahleissa: vainottujen, vangittujen, kidutettujen, teloitettujen kirjailijain kansainvälinen ääni. Valikoinut ja toimittanut Kalevi Haikara. Helsinki: Like Kustannus, 1998. ISBN 951-578-622-3.

Suomalaiset runoilijat
Suomalaiset työläiskirjailijat
Suomalaiset käsikirjoittajat
Suomentajat
Suomalaiset päätoimittajat
Pro Finlandia -palkitut
Aleksis Kiven palkinnon saajat
Eino Leinon palkinnon saajat
SKP:ssä (1918–1990) vaikuttaneet henkilöt
Vuonna 1904 syntyneet
Vuonna 1980 kuolleet