Suurvalta

Suurvalta on valtio, jolla on ennen kaikkea sotilaallisen voimansa ansiosta ratkaisevan tärkeä asema kansainvälisessä politiikassa. Sotilaallinen voima perustuu vahvaan talousasemaan, joka mahdollistaa suurvalta-armeijan ylläpidon kauppa- ja ulkopolitiikan painostusvälineenä. Suurvaltiollisuus voi olla myös alueellista, jolloin yksi valtio voi vaikuttaa ympäristöönsä, vaikka maailmanlaajuisesti se ei olisikaan merkittävää.

Suurvalta vaikuttaa ympäröiviin maihin sotilaallisesti, taloudellisesti, kulttuurillisesti tai diplomaattisesti. 

Suurvalta on usein sotilaallisesti voimakas. On ollut olemassa myös suurvaltoja, jotka syystä tai toisesta eivät ole tavoitelleet sotilaallista valtaa, esimerkiksi toisen maailmansodan jälkeinen Japani ja Länsi-Saksa. Kylmän sodan aikana, jolloin maailma oli käytännössä jakautunut Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton etupiireihin, näistä kahdesta käytettiin myös termiä supervalta, jolla tarkoitettiin mahtavimpia, globaalisti vaikuttavia suurvaltoja. 

Eräs varhainen merkittävä eurooppalainen suurvalta oli Rooman valtakunta.

Nykyisiä suurvaltoja 

 Euroopan unioni* (Ranska ja Saksa ovat EU:n jäseniä, mutta ne ovat yksinäänkin suurvaltoja. Yhdistynyt kuningaskunta oli EU:n jäsenmaa tammikuun 2020 loppuun saakka.)
 Yhdistynyt kuningaskunta
 Ranska
 Saksa (Ei kuulu YK:n turvallisuusneuvostoon)
 Kiina, maailman väestöltään suurin valtio
 Yhdysvallat (myös yksi askel ylemmäs suurvallasta eli supervalta)
 Japani (Ei kuulu YK:n turvallisuusneuvostoon)

* = jos määriteltäisiin yhtenäiseksi valtioksi

Entisiä suurvaltoja 

 Egypti vanhalla ajalla
 Heettiläisten valtakunta
 Babylonia
 Assyria vanhalla ajalla
 Nykyisen Iranin alueelta noussut muinainen Persian valtakunta
 Aleksanteri Suuren valtakunta.
 Karthago
 Rooman valtakunta antiikin aikana ja sen perillinen Bysantti

 Bysantti
 Frankkien valtakunta
 Umaijadien ja Abbasidien kalifaatit hallitsivat 700–900-luvuilla suurta osaa Lähi-itää, Pohjois-Afrikkaa ja Aasiaa
 Mongolivaltakunta
 Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta
 Tanska
 Inkavaltakunta Andeilla ennen siirtomaa-aikaa
 Venetsia oli Välimerellä merkittävä taloudellinen valta keskiajan lopulla ja renessanssin aikana.
 Suurmogulien valtakunta joka hallitsi 1500–1600-luvuilla laajoja alueita Intiaa, Persiaa ja Afganistania
 Puola-Liettua (1569–1795).
 Osmanien valtakunta, joka hallitsi laajia-alueita Lähi-idästä ja Itä-Euroopasta
 Ruotsi 30-vuotisen sodan aikaan ja Westfalenin rauhan jälkeen. 
 Espanja siirtomaa-ajalla. 
 Portugali siirtomaa-ajalla. 
 Yhdistyneet provinssit eli Alankomaiden tasa-valta siirtomaa-ajalla.
 Preussi nousi eurooppalaiseksi suurvallaksi ja sotilasmahdiksi Fredrik II Suuren hallitusaikana (1740–1786)
 Ranska etenkin yksinvaltiuden ajalla. 
 Unkarin kuningaskunta, Itävallan keisarikunta, Itävalta-Unkari  
 Yhdistynyt kuningaskunta (kts. Brittiläinen imperiumi) siirtomaa-ajalla, huipussaan myös supervalta.
 Saksan keisarikunta
 Italian kuningaskunta
 Natsi-Saksa
 Itävallan keisarikunta
 Japanin keisarikunta

Katso myös 
Supervalta

Lähteet 
CD-Perussanakirja 1997. Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen julkaisuja 94. ISBN 951-37-2076-4

Viitteet

Kirjallisuutta 
Kennedy, Paul: The Rise and Fall of the Great Powers: Economic Change and Military Conflict From 1500 to 2000, 1987.

Kansainvälinen politiikka
Hallinto
Historian käsitteet
Seulonnan keskeiset artikkelit