4H-järjestö Suomessa

4H-järjestö Suomessa toteuttaa kansainvälisen 4H-järjestön toimintaa Suomessa. Suomen 4H koostuu Suomen 4H-liitosta ja paikallisyhdistyksistä. Suomen 4H-liitto tukee valtakunnallisesti toimivien yhdistysten toimintaa. 4H-yhdistyksiä on yli 200 eri puolilla Suomea. Yhdistykset järjestävät jäsenilleen erilaista toimintaa: kerhoja, kursseja, työpalvelua, kilpailuja, leirejä ja tapahtumia.

4H-toiminta on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumatonta.

Historia
4H-aate saapui Suomeen, kun yksittäiset henkilöt olivat tutustuneet järjestön toimintaan Yhdysvalloissa. 4H-työtä käynnistämässä olivat muun muassa Mannerheimin Lastensuojeluliitto, maatalousjärjestöt ja Marttaliitto. Ensimmäiset paikalliset 4H-yhdistykset, maatalouskerhoyhdistykset, perustettiin 1920-luvun puolivälissä. Vuonna 1928 ne saivat valtakunnallisen keskusliiton, Suomen Maatalouskerholiiton. Toimintaa rahoitti aluksi Rockefeller-säätiö, sittemmin rahoittajiksi saatiin myös Suomen valtio ja elinkeinoelämä. Nuoria haluttiin kannustaa keksimään itselleen elinkeino ja siksi heille opetettiin muun muun muassa puutarhan- ja metsänhoitoa. Maatalouskerholiiton pitkäaikaisena toiminnanjohtajana toimi vuodet 1929–1968 maanviljelysneuvos Aatos Tavaila.  

Suomi liittyi 4H-järjestöjen Euroopan Komiteaan vuonna 1960.

Toiminta oli alussa maaseutupainotteista, mutta pian toiminta laajeni myös taajamiin ja suuriin kaupunkeihin. Vuonna 1968 järjestön nimi vaihdettiin vastaamaan kansainvälistä nimeä eli 4H-liitoksi.

Vuonna 2008 4H:lla oli yhteensä 83 000 jäsentä, joista alle 29-vuotiaita oli 72 000. Järjestö oli tuolloin Suomen suurin nuorisojärjestö.

Suomen 4H-liitto
Vuonna 2021 Suomen 4H:hon kuului noin 45 000 jäsentä yli 200 yhdistyksessä ympäri Suomea. Suomen 4H-liitto toimii valtakunnallisten 4H-yhdistysten keskustoimistona ja liitolla oli noin 40 työntekijää. Opintokeskus Sivis tukee järjestön kehittämis- ja koulutustyötä ja toiminnan merkittävin rahoittaja on maa- ja metsätalousministeriö.  4H-järjestön keskustoimisto sijaitsee Helsingissä, aluetoimistoja sillä on ympäri Suomen. Ruotsinkielistä 4H-toimintaa järjestää Finlands Svenska 4H.

4H-liitto
4H-liiton tehtäviin kuuluu: 
valtakunnallisten ja maakunnallisten toimintaedellytysten luominen 4H-työlle
4H-työn johtaminen ja kehittäminen
yhteydenpito ja yhteistyöt kansainvälisen 4H-järjestön kanssa
keskitettyjä palvelujen tuottaminen yhdistyksille
rahoituksen hankkiminen

4H-liiton hallintoelimet ovat liiton edustajakokous, valtuuskunta ja  hallitus. Sillä on myös alueneuvostot neuvoa-antavina eliminä. Lapissa toimii 4H Lappi, Kainuussa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Keski-Pohjanmaalla 4H Keski- ja Pohjois-Pohjanmaa - Kainuu, Pohjanmaalla, Etelä-Pohjanmaalla ja Keski-Suomessa 4H Pohjanmaa - Etelä-Pohjanmaa - Keski-Suomi, Pohjois-Karjalassa, Pohjois-Savossa ja Etelä-Savossa 4H Itä-Suomi, Pirkanmaalla ja Hämeessä 4H Länsi-Suomi, Varsinais-Suomessa, Uudellamaalla, Kymenlaaksossa ja Etelä-Karjalassa 4H Etelä-Suomi. 

Suomen 4H-liiton valtuuskunnan jäsenet 2019-2022 ovat Lasse Hautala, Anneli Kiljunen, Johanna Ojala-Niemelä, Katri Kulmuni, Antti Rantakangas marraskuuhun 2019 saakka, Sanna Liimatainen, Ville Toivanen, Arto Pirttilahti, Harri Mäenpää, Kimi Uosukainen,  Christell Åström, Raimo Piirainen, Petri Honkonen, Antti Kurvinen, Markku Eestilä, Mari Holopainen, Jari Leppä, Antti Kaikkonen, Taina Väre, Harri Mäkivuokko.

4H-yhdistykset

4H-yhdistykset vastaavat 4H:n paikallisesta nuorisotyöstä. Vuonna 2021 4H:n noin 300 toimihenkilöstä noin 260 toimi paikallisessa yhdistyksessä esimerkiksi toiminnanjohtajana tai -ohjaajana.

Vapaaehtoisia on luottamushenkilöinä mukana 4H-järjestön toiminnassa noin 3 000 henkilöä. Kerhojen ohjaustehtävissä toimii vapaaehtoisina vuosittain yli 3 500 henkilöä, joista nuoria (alle 18-vuotiaita) yli 2 000 ja aikuisia (yli 18-vuotiaita) noin 1 400 henkilöä. Lisäksi vapaaehtoiset osallistuvat leirien, retkien, kurssien ja muiden tapahtumien järjestämiseen sekä muun muassa järjestön varainhankintaan.

Toiminta

4H-toimintaa järjestetään 6–28-vuotiaille lapsille ja nuorille. 4H:n toimintamalli ”Kolme askelta työelämään” alkaa 4H-harrastekerhoista ja työelämätaitoja opettavasta 4H-akatemiasta ja päättyy 4H:n kautta syntyviin 4H-yrityksiin ja työpaikkoihin.

Yli 13-vuotiaille nuorille tarjotaan erilaisia koulutuksia ja kursseja, jotka opastavat nuorta kohti työelämää.
Nuori voi alkaa johtaa 4H-kerhoja tai perustaa oman 4H-yrityksen.
Järjestön kansainvälistä toimintaa ovat muun muassa nuorille suunnatut vaihdot, kurssit, leirit, seminaarit ja tapahtumat.

Järjestö järjestää leirien lisäksi valtakunnallisia kilpailuja, joissa valitaan esimerkiksi vuoden paras 4H-yritys ja 4H-kerho.. Vuonna 2021 4H:n järjestämille kesäleireille osallistui noin 20 000 lasta ja nuorta. Vuonna 2020 4H järjesti etäleirejä, joita on järjestetty senkin jälkeen.

Ajokortti työelämään
4H-järjestöjen järjestämillä Ajokortti työelämään -koulutuksissa nuoret oppivat työnhakuun liittyviä taitoja ja saavat tietoa työelämän pelisäännöistä. Nuorille opetetaan esimerkiksi työnhakua, ansioluettelon tekoa, työntekijän oikeuksia ja velvollisuuksia ja rahankäyttöä. Nuoret voivat osallistua esimerkiksi koirien hoitoon, ikkunoiden pesuun tai erilaisiin pihatöihin. 

Vuonna 2021 90 4H-yhdistystä osallistui Ysit töihin -hankkeeseen, jossa työllistettiin 9-luokkalaisia. Hankkeessa koulutettiin nuoria ja etsittiin heille työnantajia. Yritys saattoi osallistua toimintaan palkkaamalla yrityksen itse tai 4H-yhdistyksen kautta tai ostamalla yhdistykseltä viherpalvelutöitä. Toiminnan rahoittajana toimi Opetus- ja kulttuuriministeriö.

4H-kerhot
Paikalliset 4H-yhdistyksen järjestävät 4H-kerhoja 6-12-vuotialle lapsille. Myös tätä vanhemmat nuoret voivat perustaa itselleen 4H-kerhoja, jotka voivat keskittyä vaikka mangaan, moottoreihin tai elokuviin. Tavallisesti 4H-kerhojen toimintaan kuuluu esimerkiksi retkeily, ruuan laitto, pelaaminen ja erilaisten tehtävien suorittaminen, joiden avulla harjoitellaan työelämätaitoja, kuten tuotteiden hinnoittelua ja tietotekniikkaa. TOP-tehtäviä (lyhenne sanoista Tekemällä Oppii Parhaiten) on määritelty satoja. Joskus 4H-kerhoissa on useampia kerhokertoja kestäviä teemoja, joita voivat olla esimerkiksi luonto, lemmikkieläimet tai media. 4H-kerhoja ohjaavat koulutetut kerhonohjaajat. Vuonna 2021 Suomessa oli noin 2700 4H-kerhoa ja niitä järjestettiin noin 300 kunnassa.

4H-yritykset 
4H-yrityksiä voivat perustaa 13-28-vuotiaat nuoret. 4H-yrityksen vuositulojen tulisi olla 50–7000 euroa, jos liikevaihto on yli 7000 euroa, niin yrityksen tulee hankkia y-tunnus ja alkaa maksaa arvonlisäveroa. Nuoret saavat opastusta yrityksen perustamiseen ja toimintaan 4H-yhdistysten tarjoamista koulutuksista sekä 4H-yritysohjaajalta. 4H-yrittäjät ovat 4H:n jäseniä. 

4H-yrityksen voi perustaa yksin tai yritysryhmänä muiden 4H-yrittäjien kanssa. 4H-yritysten joukossa on esimerkiksi kahviloita, kioskeja ja verkkokauppoja. Nuoret ovat myös järjestäneet kokkauskursseja leikanneet nurmikoita ja siivonneet.

Vuonna 2018 Suomessa oli yli tuhat 4H-yrittäjää, vuonna 2020 1600 4H-yrittäjää. Vuoden aikana oli perustettu 850 uutta 4H-yritystä.

Taimiteko
Suomen 4H käynnisti Taimiteko-toiminnan vuonna 2019 tavoitteenaan lisätä hiilinielujen ja nuorten kesätöiden määrää. Vuonna 2021 hanke toimi 12 kunnan alueella 15 kohteessa ja toimintaan osallistuneet nuoret istuttivat yli 95 hehtaaria havumetsää. Toimintaa oli tukemassa 50 yhteistyökumppanin lisäksi myös yksityishenkilöt, jotka saattoivat lahjoittaa kuusen tai männyn taimia. Taimia istutetaan alueille, joissa ei ole ollut vuosikymmeniin aktiivista metsä- tai maataloutta. Taimiteon tavoite on istuttaa vuoteen 2030 mennessä 10 000 hehtaaria uutta metsää.

Lähteet

Aiheesta muualla

Etusivu

4H