Percy Bysshe Shelley

Percy Bysshe Shelley (4. elokuuta 1792 Broadbridge Heath, Sussex, Englanti – 8. heinäkuuta 1822 Lerici, La Spezian maakunta, Sardinian kuningaskunta) oli englantilainen runoilija.

Elämä

Shelley syntyi varakkaaseen aatelissukuun. Perheen päämies oli isoisä sir Bysshe Shelley. Isä, Castle Goringin baronetti sir Timothy Shelley oli Whig-puolueen edustaja parlamentissa. Perheessä oli neljä tytärtä ja kaksi poikaa. 

Percy opiskeli ensin Etonin sisäoppilaitoksessa, jossa häntä kiusattiin hänen hennon ja naismaisen olemuksensa sekä kirjallisten mieltymystensä takia. Percy jatkoi opintojaan Oxfordissa, josta hänet erotettiin. Syynä oli ateismia puolustava lentolehtinen, jonka kirjoittajia Percy ei suostunut paljastamaan. Yliopistosta lähtö johti välirikkoon myös isän kanssa.

Shelleyn ensimmäinen vaimo oli Harriet Westbrooke. Westbrooke hukuttautui vuonna 1816.

Myöhemmin Percy avioitui Mary Godwinin kanssa - rikkoen aatteitaan vapaasta rakkaudesta - joka oli anarkistifilosofi William Godwinin tytär. Hänen äitinsä puolestaan oli Mary Wollstonecraft, joka oli ensimmäisiä feministejä. Percy karkasi Maryn kanssa kesällä 1814 Sveitsiin. Genevenjärven rannalla Mary Shelley kirjoitti kuuluisan Frankenstein-kauhukertomuksensa.

Myöhemmin maanpaossa elävä kirjailijapari asettui asumaan Italiaan, joka oli englantilaisen runouden henkinen keskus. Roomassa samaan taiteilijayhteisöön kuuluivat John Keats ja lordi Byron.

Syksyllä 1815 kirjoitettu ensimmäinen suuri runoelma Alastor or The Spirit of Solitude (’Alastor eli Yksinäisyyden henki’) kuvaa luonnon kanssa tasapainossa elävä nuorta runoilijaa, joka nauttii filosofiasta ja runoudesta. Runon sankarihahmo vaeltaa vierailla mailla ihannettaan tavoitellen, mutta kuolee lopulta yksinäisenä vuoristossa. Alastor-runoelman sanotaan ennakoineen Shelleyn kohtaloa. Hän kuoli veneonnettomuudessa 8. heinäkuuta 1822, kuukautta ennen 30-vuotissyntymäpäiväänsä. 
 
Shelley haudattiin Roomaan, mutta hänen sydämensä lepää Englannissa St. Peter's Churchland'n mailla, Bournemouthissa. Hänen hautakiveensä on kaiverrettu 'Cor Cordium' (suom. sydänten sydän) ja Shakespearen näytelmästä Myrsky sanat: 

Nothing of him that doth fade

But doth suffer a sea-change

Into something rich and strange

Shelleyn elämäntapa ja filosofia 

Shelley tutustui William Godwinin anarkistiseen filosofiaan noin vuonna 1812 ja aloitti aatteen mukaisen kirjallisen taistelun kaikkia perinteisiä arvoja vastaan. Hän vastusti Jumalaa, uskontoa, pappeja, kuninkaita ja tyranneja. Hän puolusti sananvapautta, raittiutta, työväenluokkaa ja idealismia. Hän eli hyvin askeettista elämää käyttäen ravinnokseen viikunoita ja juoden vettä. Hän oli myös vegaani ja puolusti elämäntapaansa kirjoituksessaan A Vindication of Natural Diet ja muutamassa Queen Mabin säkeessä.

Shelley piti itseään ateistina, mutta useat elämäkerturit luonnehtivat hänen aatteitaan pikemminkin panteistisiksi.

Keskeisimpiä teoksia 

 The Necessity of Atheism (1811, ’Ateismin välttämättömyys’) 
 Queen Mab (1813, ’Kuningatar Mab’)
 Ode to the West Wind (1819, ’Oodi länsituulelle’) 
 Prometheus Unbound (1819, ’Vapautettu Prometheus’)
 The Cenci (1819)

Lähteet 
 Roos, Vappu: Dantesta Dickensiin: Maailmankirjallisuuden suurimpien mestarien elämäkertoja. Porvoo: WSOY, 1962.
 Bieri, James: Percy Bysshe Shelley: A Biography. Johns Hopkins University Press, 2008. ISBN 978-0-8018-8860-1

Viitteet

Kirjallisuutta 
 
 Maurois, André 1925: Ariel eli Shelleyn elämä. Suomentanut E. Hagfors. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Kirja.

Aiheesta muualla 

  Romanttinen anarkisti – Shelley  
 Percy Shelley
 Percy Bysshe Shelley
 The Percy Bysshe Resource Page 
 The Keats-Shelley House 

Englantilaiset runoilijat
Vuonna 1792 syntyneet
Vuonna 1822 kuolleet
Romantiikan kirjailijat
Seulonnan keskeiset artikkelit
Brittiläiset anarkistit