joelniklaus/EU_Wikipedias huggingface dataset:
Tommi Holttinen

Tommi Mikael Holttinen (s. 3. toukokuuta 1997 Turku) on suomalainen seiväshyppääjä. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa ja hänen valmentajanaan toimii hänen isänsä Jari Holttinen.

Holttinen sijoittui alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2015 kymmenenneksi, alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2016 yhdenneksitoista ja alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017 seitsemänneksi. EM-kilpailuissa Berliinissä 2018 hän karsiutui loppukilpailusta ulkoratojen ennätyksellään 551 cm. Holttinen oli mukana Eugenen MM-kisoissa 2022. Karsinnassa hän hyppäsi tuloksen 550, mikä ei riittänyt finaalipaikkaan. Hän karsiutui samana vuonna loppukilpailusta myös Münchenin EM-kilpailuissa niin ikään tuloksella 550.

Kalevan kisoista Holttinen on saavuttanut seiväshypyssä hopeaa vuosina 2017 ja 2021 sekä pronssia 2018. Sisäratojen SM-kilpailuista Holttinen on saavuttanut kultaa 2020, hopeaa vuosina 2018 ja 2019 sekä pronssia 2021.

Hänen ennätyksensä ulkoradoilla on 564 cm (2021) ja sisäradoilla 561 cm (2021).

Lähteet 

Suomalaiset seiväshyppääjät
Vuonna 1997 syntyneet
Elävät henkilöt
Mestarien liigan kauden 2017–2018 lohkovaihe

Mestarien liigan kauden 2017–2018 lohkovaihe alkoi 12. syyskuuta ja päättyi 6. joulukuuta 2017.

Joukkueet
Lohkovaiheen arvontatilaisuus pidettiin 24. elokuuta 2017 Monacossa. Joukkueet oli jaettu neljään samansuuruiseen arvontakoriin seuraavin perustein:

 Ensimmäiseen koriin oli sijoitettu UEFA:n maapisterankingin mukaan seitsemän kärkimaan kansallisen sarjan mestarit sekä hallitseva mestari Real Madrid.
 Koreihin kaksi, kolme ja neljä joukkueet olivat jaoteltu seurajoukkuerankingpisteiden mukaan.

Samoista maista olevia joukkueita ei voi arpoa samaan lohkoon. Yhdellä ottelukierroksella on kaksi ottelupäivää, joista toisena pelaavat lohkojen A–D joukkueet ja toisena lohkojen E–H joukkueet. 17. heinäkuuta 2014 UEFA:n hätäpaneelin pitämässä kokouksessa päätettiin, että venäläisiä eikä ukrainalaisia joukkueita voida arpoa samaan alkulohkoon maiden välisen poliittisesti epävakaan tilanteen johdosta.

Seuraavat 32 joukkuetta selviytyivät lohkovaiheeseen:

Lohkot
Joukkueet jaetaan kahdeksaan neljän joukkueen lohkoon, joissa lohkojen joukkueet pelaavat toisiaan vastaan koti- ja vierasottelun. Jokaisen lohkon kaksi parasta pääsevät pudotuspelien neljännesvälieriin. Lohkon kolmanneksi sijoittuvat pääsevät Eurooppa-liigan kauden 2017–2018 ensimmäiselle pudotuspelikierrokselle ja neljänneksi sijoittuvat putoavat pois.

Jos lohkoissa päädytään tasapisteisiin, lohkosijoitukset ratkaistaan seuraavasti:
 joukkueiden keskinäisten otteluiden pisteet
 joukkueiden keskinäisten otteluiden maaliero
 joukkueiden keskinäisten otteluiden tehdyt maalit
 joukkueiden keskinäisten otteluiden vierasmaalit
 joukkueiden kaikkien otteluiden maaliero
 joukkueiden kaikkien otteluiden tehdyt maalit
 joukkueiden kaikkien otteluiden vierasmaalit
 joukkueiden kaikkien otteluiden voitot
 joukkueiden kaikkien otteluiden vierasvoitot
 vähiten kurinpidollisia pisteistä kaikista otteluista (keltainen kortti = 1 ja punainen kortti = 3)
 UEFA:n oma rankinglista

Lohko A

Lohko B

Lohko C

Lohko D

Lohko E

Lohko F

Lohko G

Lohko H

Huomioita

Lähteet

Aiheesta muualla
 Virallinen sivusto 

Mestarien liiga
Jalkapallosarjojen kausi 2017–2018/2018
Akaan Seutu

Akaan Seutu on Akaan kaupungissa Etelä-Pirkanmaalla kerran viikossa keskiviikkoisin ilmestyvä paikallislehti. Se on osa Pirmedioita. Lehden päätoimittaja on Jarno Keskinen ja lehdellä on oman ilmoituksensa mukaan 14 200 viikoittaista lukijaa.

Lehti perustettiin vuonna 1916 nimellä Toijalan Sanomat ja se alkoi ilmestyä säännöllisesti vuoden 1917 alusta lähtien. Lehden ensimmäinen päätoimittaja oli Vilho Havia. Vuonna 1949 lehden nimeksi tuli Toijalan Seutu ja se oli Toijalan, Kylmäkosken, Viialan, Sääksmäen, Saarioispuolen ja Kalvolan maakuntalehti. Nykyisen nimensä Akaan Seutu sai 1996, kun siihen liitettiin Viialassa ilmestynyt Viiala-Toijala-Kylmäkoski Lehti. Tämä lehti oli aloittamut ilmestymisensä Viialan paikallisena uutis- ja ilmoituslehtenä vuonna 1952 Viialan Sanomat nimellä. Lehden nimeksi muuttui Viiala-Lehti vuonna 1969 ja Viiala-Toijala-Kylmäkoski Lehti vuonna 1995.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Akaan Seutu -lehden sivut
 Akaan Seutu -lehden YouTube-kanava
 Toijalan Sanomien digitoidut numerot vuosilta 1916–1939 Kansalliskirjastossa

Suomalaiset paikallislehdet
Akaa
Henri Liipola

Henri Juho Aleksi Liipola (s. 24. huhtikuuta 1994 Koski Tl) on suomalainen moukarinheittäjä. Hän edustaa Someron Esaa ja hänen valmentajanaan toimii Kari Pihkanen. Aiemmin Liipola on edustanut myös Kosken Kaikua.

Liipola karsiutui loppukilpailusta EM-kilpailuissa Berliinissä 2018 ja Münchenissä 2022. Hän voitti moukarikilpailun ensimmäisessä aikuisten Suomi–Ruotsi-maaottelussaan 2017 ja toistamiseen 2019.

Kalevan kisoista Liipola on saavuttanut moukarinheiton kultaa vuosina 2017, 2018 ja 2019, hopeaa 2021 sekä pronssia vuosina 2020 ja 2022. SM-talvikisoissa hän on saanut kultaa 2017, 2021 ja 2022, hopeaa 2018 ja pronssia 2019. Hänen ennätyksensä ulkoradoilta on 75,47 metriä (2018).

Liipola asuu Tampereella, jonne hän muutti opiskelemaan tietotekniikkaa ammattikorkeakoulussa.

Lähteet 

Suomalaiset moukarinheittäjät
Vuonna 1994 syntyneet
Elävät henkilöt
Apulannan diskografia

Apulanta on suomalainen punkrock-yhtye, joka on julkaissut 12 studioalbumia suomeksi ja kaksi englanniksi.

Backstage Rock Shop julkaisee yhtyeen vuosien 1996-2007 välisen tuotannon vinyylipainoksina vuosien 2022 ja 2023 aikana.

Albumit

Studioalbumit

Kokoelmat

Livealbumit

Englanninkieliset albumit

EP't 

 Mikä Ihmeen Apulanta? 
 T.S. + A.L. (Tehosekoitin -yhteen kanssa) 
 Tuttu TV:stä 
 Hajonnut EP 
 Hallaa
 Ten (promo)
 Torremolinos 2000 (Don Huonot -yhtyeen kanssa)
 Pudota
 Kesä-EP
 Make Nu Metal Great Again

Singlet

Videot

Myyntivideot

 Musta hevonen (VHS, 1997)
 Apulannan musiikkivideot vuosilta 1995–1997 ja sekalaista lisämateriaalia.
 Tohtori Halla ja mustempi hevonen (VHS, 1999)
 Lyhytelokuva, dokumenttimateriaalia ja kaksi musiikkivideota.
 Mustin hevonen (VHS, 1999)
 Yli tunti livemusiikkia. VHS:llä lisäksi haastatteluja sekä yksi musiikkivideo, ”Käännä se pois”.
 Liikkuvat kuvat (VHS/DVD, 2002)
 Kaikki musiikkivideot 1995–2001. DVD:llä lisäksi paljon haastatteluita ja lisämateriaalia. Livenä DVD:llä on kokonaisina kappaleet ”Poistuisitko mun elämästäni”, ”Mex-Tex Cowboy”, ”Amerika”, ”Viivakoodit” ja ”Anna mulle piiskaa”.
 Kesäaine (DVD, 2006) (ohjaus Toni Virhiä)
 Lähes 11 tuntia keikka- ja dokumenttimateriaalia Apulannan vuoden 2005 kesäkiertueelta. 42 dokumenttia, 22 livekappaletta.
 Karaoke DVD-1 (DVD, 2009)
 Sisältää 12 Apulannan kappaletta. Mukana alkuperäiset musiikkitaustat ja kaikista kappaleista myös musiikkivideot.
 Kosto kaikista vuosista (DVD, 2015)
 Livetaltiointi Apulannan loppuunmyydyltä keikalta Barona Areenalla.

Promootiovideot

Kaikki videot vuoteen 2001 ovat Tuukka Temosen ohjaamia. Hän on ohjannut tämän jälkeen videot 
"Pahempi toistaan", "Ravistettava ennen käyttöä", "Zombeja" ja "Poltettu karma". Tehtävään kilpailun välityksellä valittu Ismo Kiesiläinen ohjasi videon "Jumala". Toni Virhiä on ohjannut videot "Armo", ”Koneeseen kadonnut”, ”Viisaus ei asu meissä”, "Paha ihminen" sekä "Vauriot". Akseli Tuomivaara on ohjannut videon "Trauma", Hannu Kalliolahti videon "Pihtiote", Miikka Niemi videon "Aggressio" ja Tom Hakala sekä Jan-Erik Olin videon "Yksinkertainen".

Suomenkieliset
 ”Mitä kuuluu” (1995)
 ”Dee bee” (1996)
 ”...Silti onnellinen” (1996)
 ”Anna mulle piiskaa” (1996)
 ”Paha, paha asia” (1997)
 ”Liikaa” (1997)
 ”Mitä vaan” (1997)
 ”0010” (1998)
 ”Hallaa” (1999)
 ”Käännä se pois” (1999)
 ”Odotus” (2000)
 ”Ei yhtään todistajaa” (2000)
 ”Amerika” (2000)
 ”Viivakoodit” (2001)
 ”Reunalla” (2001)
 ”Jumala” (2003)
 ”Pahempi toistaan” (2005)
 ”Armo” (Live) (2006)

 ”Koneeseen kadonnut” (2006)
 ”Viisaus ei asu meissä” (2007)
 ”Trauma” (2007)
 ”Paha ihminen” (2008)
 "Vauriot" (2008)
 "Ravistettava ennen käyttöä" (2009)
 "Vääryyttä!!1!" (2011)
 "Pihtiote" (2012)
 "Zombeja!" (2012)
 "Aggressio" (2012)
 "Yksinkertainen" (2012)
 "Poltettu karma" (2013)
 "Mä nauran tälle" (2013)
 "Sun kohdalla" (2015)
 "Valot pimeyksien reunoilla" (2015)
 "Palava pensas" (2016)
 "60 uutta ongelmaa" (2020)
 "Kämmenen kuva poskeen" (2022)

Englanninkieliset
 ”Spank Me” (1997)
 ”Ten” (1999)
 ”Drown” (2000)
 ”Bring me down” (2001)
 ”Circles” (2002)

Lähteet 

Diskografiat
Diskografia
Senja Mäkitörmä

Senja Katriina Mäkitörmä (s. 31. toukokuuta 1994 Varpaisjärvi) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Varpaisjärven Virettä ja hänen valmentajinaan toimivat Mika Reijonen ja Ville Halonen.

Kalevan kisoista Mäkitörmä on saavuttanut kuulantyönnön kultaa vuosina 2018, 2019, 2020, 2021 ja 2022 sekä hopeaa vuonna 2017. Lisäksi hän on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista kuulantyönnön kultaa vuosina 2018, 2020 ja 2022, hopeaa vuonna 2021 ja pronssia vuonna 2016. 

Mäkitörmä rikkoi 2018 Kalevan kisojen silloisella ennätystyönnöllään 16,95 EM-kisarajan 45 sentillä. Berliinin EM-kilpailuissa hän karsiutui loppukilpailusta. Hän karsiutui finaalista myös Toruńin sisäratojen EM-kilpailuissa 2021 ja Münchenin EM-kilpailuissa 2022.

Mäkitörmä on edustanut Suomea aikuisten maaotteluissa vuodesta 2016, ja sijoittunut parhaimmillaan toiseksi.

Mäkitörmän ennätys ulkoradoilta on 17,53 metriä (2022) ja hallista 17,30 metriä (2021).

Lähteet 

Suomalaiset kuulantyöntäjät
Vuonna 1994 syntyneet
Elävät henkilöt
Eveliina Rouvali

Anna Eveliina Rouvali (s. 16. huhtikuuta 1997 Kuopio) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Kuopion Reipasta ja häntä valmentaa Teemu Leppämäki.

Rouvali karsiutui loppukilpailusta alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2015, saman ikäluokan MM-kilpailuissa 2016 ja alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017. Hän sijoittui kahdeksanneksi alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019. Hän karsiutui loppukilpailusta Münchenin EM-kilpailuissa 2022

Kalevan kisoista Rouvali on saavuttanut kuulantyönnön hopeaa vuosina 2020, 2021 ja 2022 sekä pronssia vuosina 2017 ja 2019. Sisäratojen SM-kilpailuista Rouvali on saavuttanut kultaa vuonna 2021 sekä hopeaa vuosina 2019, 2020 ja 2022. Hänen ennätyksensä ulkoradoilta on 17,51 metriä (2022) ja hallista 17,04 metriä (2022).

Lähteet 

Suomalaiset kuulantyöntäjät
Vuonna 1997 syntyneet
Elävät henkilöt
Superhulttio

Superhulttio (The Jerk) on Carl Reinerin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1979. Sen ovat käsikirjoittaneet
Steve Martin, Carl Gottlieb ja Michael Elias, ja Steve Martin näyttelee myös nimiroolin tässä hänen uransa ensimmäisessä elokuvapääosassa.

Elokuvassa Steve Martin esittää mustassa perheessä adoptiolapsena varttunutta valkoista nuorukaista, joka lähtee tutustumaan suureen maailmaan.

Vuonna 2000 American Film Institute kokosi listan sadasta hauskimmasta komediaelokuvasta, ja Superhulttio ylsi sijalle 89. Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi Superhulttion kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle sijalle 99.

Suomessa ensi-iltakritiikki oli nihkeää. Kymmenestä suomalaisesta aikalaiskriitikosta kaksi antoi Superhulttiolle kaksi tähteä, viisi yhden tähden ja loput eivät mitään, keskiarvona 1,25 tähteä neljästä.
Video-oppaassa vuodelta 1994 Asko Alanen näki elokuvassa ”sinnikästä persoonallisuutta ja hupityöstöä, joka käy helposti hermoille jauhaessaan paikoillaan”. Hän antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.

Lähteet

Aiheesta muualla

Vuoden 1979 yhdysvaltalaiset elokuvat
Yhdysvaltalaiset komediaelokuvat
Kousa (täsmennyssivu)

Kousa voi tarkoittaa seuraavia asioita:

 kousa, kauha tai juoma-astia
 Kousa, kylä Mäntyharjussa
 Kousa, sukunimenä:
 Keijo Kousa (s. 1959), suomalainen jalkapalloilija
 Mikko Kousa (s. 1988),  suomalainen jääkiekkoilija
 Sauli Kousa (1912–1956), suomalainen Mannerheim-ristin ritari
 Tuuli Kousa (s. 1979), suomalainen poliitikko.

Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan
Tatarvita

Tatarvita (Potamogeton polygonifolius) on kelluslehtinen vesikasvilaji, joka kasvaa karuissa suopuroissa. Joskus se voi kasvaa myös maalla. Maailmanlaajuisessa uhanalaisuusluokituksessa tatarvita on elinvoimainen ja Suomen luokituksessa silmälläpidettävä.

Ulkonäkö 
Tatarvita kasvaa 20–60 senttimetriä pitkäksi. Se muistuttaa ulkonäöltään selvästi uistinvitaa. Siihen verrattuna tatarvidan kelluslehtien lavat ovat keskimäärin pienempiä, 6–8 senttimetriä pitkiä, hieman suipompia, soikean–puikeita ja tyveltä poimuttomia. Tatarvidan kelluslehdet ovat päältä rasvankiiltoisia. Uposlehdet ovat erimuotoisia ja varhain lakastuvat. Kukinto on 1–4 senttimetriä pitkä perällinen punaruskea tähkä ja luumarjamainen hedelmä noin kahden millimetrin kokoinen.

Levinneisyys 
Tatarvitaa esiintyy pääosin Euroopassa, varsinkin Länsi-Euroopassa. Sen muita esiintymispaikkoja on Pohjois-Afrikassa, Intiassa ja Kanadan koillisrannikolla. Suomessa laji on hyvin harvinainen Lounais-Suomen ja Ahvenanmaan kasvi. Suurin osa sen kasvupaikoista sijaitsee Getan kunnassa. Muissa Pohjoismaissa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa, se on Suomeen verrattuna merkittävästi laajemmin levinnyt.

Lähteet 

Vidat
Haurat

Haurat (Zannichellia) on vitakasveihin kuuluva suku, joka aiemmassa luokituksessa on viety omaan heimoonsa haurakasvit (Zannichelliaceae). Haurojen suvussa on kuusi lajia.

Lajeja 
 isohaura (Zannichellia major, syn. Z. palustris var. major)
 pikkuhaura (eli haura, merihaura) (Zannichellia palustris, syn. Z. palustris var. repens)
 otahaura (Zannichellia pedunculata, syn. Z. palustris var. pedicellata)

Suomessa esiintyy tulkinnasta riippuen hauralajeja joko yksi, kaksi tai kolme. Näin siksi, koska isohauran, pikkuhauran ja otahauran katsotaan eroavan toisistaan joko lajin, alalajin tai muunnoksen tasolla. Pikkuhaura ja sen läheiset lajit ovat monivuotisia, hentovartisia, lehdiltään melkein rihmamaisia uposkasveja, jotka kasvavat useimmin merivedessä.

Muita Euroopassa esiintyviä lajeja ovat:
 Zannichellia contorta
 Zannichellia obtusifolia
 Zannichellia peltata

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Zannichellia

Vitakasvit
Eric Vail

Eric Vail (16. syyskuuta 1953 Timmins, Ontario, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Vail pelasi NHL:ssa yhdeksän kautta ja edusti tänä aikana kolmea seuraa. Ensin hänet vuonna 1973 varannutta Atlanta Flamesia ja organisaation muutettua Kanadan Albertaan Calgary Flamesia vuoteen 1981 asti. Siirtyessään sieltä Detroit Red Wingsiin Vail oli Flamesin paras maalintekijä. 1975 Vail voitti parhaalle tulokkaalle annettavan Calder Trophyn. Viimeiset NHL-pelinsä Vail pelasi Detroit Red Wingsin paidassa kaudella 1981–1982. Hän teki tuolloin 52 ottelussa 10 maalia ja antoi 14 maalisyöttöä. Seuraavan kauden Vail pelasi Red Wingsien farmijoukkueessa Adirondack Red Wingsissä AHL-liigassa ja päätti sitten uransa.
Kanadan maajoukkueessa Vail pelasi yhdeksän ottelua vuoden 1977 MM-kisoissa.

Lähteet 

Kanadalaiset jääkiekkoilijat
Calder Memorial Trophy -voittajat
Atlanta Flamesin varaamat pelaajat
Vuonna 1953 syntyneet
Elävät henkilöt
Punk’d Suomi

Punk’d Suomi on syksyllä 2017 Sub-kanavalla esitetty suomalainen versio yhdysvaltalaisesta Punk’d-ohjelmasta. Ohjelman juonsi radiojuontajana tutuksi tullut Ville Eerikkilä apunaan näyttelijät Anna Laulumaa ja Heikki Ranta.

Kymmenenosaisen sarjan jokaisessa jaksossa yksi julkisuudesta tuttu henkilö teki vedätyksiä tutuilleen ja ystävilleen.

Esityskanava Sub julkaisi 3. lokakuuta 2017 tiedon, jonka mukaan Nelosella esitettävä Vain elämää -televisiosarja alkaisi keväällä 2018 Subilla. Asiasta ehti uutisoida muun muassa Iltalehti ennen kuin Sub paljasti uutisen olevan Punk’d Suomen hengessä tehty markkinointitempaus.

Jaksot

Lähteet 

2010-luvun televisiosarjat
Suomalaiset televisio-ohjelmat
Viihdeohjelmat
Tulonen

Tulonen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

Helmi Tulonen (s. 1998), koripalloilija
Irja Tulonen (s. 1943), kansanedustaja (Kokoomus)
Jarmo Tulonen (s. 1950), näyttelijä
Juha Tulonen, lentopalloilija
Kirsti Tulonen-Seppänen, toimittaja ja kirjailija, Esko Seppäsen puoliso, Iiro Seppäsen äiti
Lea Laven (ent. Tulonen) (s. 1948), iskelmälaulaja.
Belgian 2. divisioona

Belgian 2. divisioona on Belgian jalkapallojärjestelmän toiseksi korkein sarjataso. Kaudella 2018–2019 sarjassa pelaa 8 joukkuetta. Sarjan kausi on jaettu kahteen osaan, joiden kummankin voittajat pelaavat kaksiosaisen otteluparin, jonka voittaja nousee pääsarjaan. Neljä huonoiten sijoittunutta joutuvat putoamiskarsintaan, jonka huonoin joukkue putoaa sarjatasoa alemmas.

Lähteet 

2. divisioona
Matti Sarvimäki

Matti Sarvimäki on suomalainen taloustieteilijä ja työmarkkinatutkija. Hän työskentelee johtavana tutkijana Valtion taloudellisessa tutkimuskeskuksessa ja on apulaisprofessori Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun taloustieteen laitoksella. Aiemmin hän on työskennellyt muun muassa tutkijana London School of Economicsissa sekä vierailevana tutkijana Massachusetts Institute of Technologyssa ja University College Londonissa.

Sarvimäki on koulutukseltaan kauppatieteiden tohtori. Hän väitteli Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 2009 otsikolla "Essays on migration"

Sarvimäki on tutkinut muun muassa maahanmuuton taloudellisia vaikutuksia, sosiaalista liikkuvuutta, nuorten koulutusvalintoja, kansainvälisen kaupan työmarkkinavaikutuksia ja kotitalouksien valintoja rahoitusmarkkinoilla.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Sarvimäen kotisivu
 Sarvimäen tutkimukset IDEASissa

Suomalaiset taloustieteilijät
Elävät henkilöt
Stuart Skinner

Stuart Skinner (s. 1. marraskuuta 1998 Edmonton, Alberta) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Skinner edustaa NHL-joukkue Edmonton Oilersia.

Skinner edusti WHL-liigassa pelaavaa Lethbridge Hurricanesia ja teki maalin WHL:ssä maaliskuussa 2016. Skinner edusti Kanadaa alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa. NHL-joukkue Edmonton Oilers varasi Skinnerin vuoden 2017 varaustilaisuudessa 3. kierroksella numerolla 78.

Lähteet

Viitteet 

Kanadalaiset jääkiekkoilijat
Edmonton Oilersin pelaajat
Edmonton Oilersin varaamat pelaajat
Maalin tehneet jääkiekkomaalivahdit
Vuonna 1998 syntyneet
Elävät henkilöt
Palosaaren Urheiluseura

Palosaaren Urheiluseura (ruotsiksi Brändö Idrottssällskap) on Vaasassa Palosaaren kaupunginosassa toimiva urheilun yleisseura. Seura perustettiin vuonna 1902 Palosaarella sijainneen puuvillatehtaan työntekijöiden ja lähialueen asukkaiden kokoamiseksi harrastamaan saman seuran alle.

Seuran miesten jalkapallojoukkue on osallistunut sarjoihin vuodesta 2013 lähtien ja kaudella 2017 se pelasi Vaasan alueen Vitosessa. Vuosina 2018-2020 seuran edustusjoukkueella ei ollut toimintaa. Lentopalloa seurassa pelataan harrastetasolla. Yleisurheilujaoston alla seura järjestää toimintaa eri ikäisille lapsille ja nuorille. Lisäksi seuralla on voimailusali.

Lähteet

Aiheesta muualla 
Seuran kotisivut

Suomalaiset urheilun yleisseurat
Vaasalaiset urheiluseurat
Achraf Hakimi

Achraf Hakimi Mouh eli Achraf (s. 4. marraskuuta 1998 Madrid, Espanja) on marokkolainen jalkapalloilija. Hän edustaa Ranskan pääsarjassa pelaavaa Paris Saint-Germainia ja on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.

Seurajoukkueura 
Achraf kasvoi Espanjan pääkaupunkiseudulla Madridin naapurikaupungissa Getafessa. Hän jalkapalloili Ofigevissä, kunnes liittyi liittyi Real Madridin junioreihin vuonna 2006. Kauden 2016–2017 Achraf pelasi Real Madridin reservijoukkueessa Castillassa Espanjan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División B:ssä. Kaudeksi 2017–2018 hänet nostettiin seuran edustusjoukkueeseen. Hän pelasi kauden aikana yhdeksän Primera Divisiónin ottelua ja teki kaksi maalia. Realin mestaruusjuhliin päättyneessä Mestarien liigassa hän pelasi kaksi alkulohkon ottelua. Hän oli lisäksi voittamassa seurajoukkueiden maailmanmestaruutta.

Achraf pelasi kaudet 2018–2020 lainalla Bundesliigan Borussia Dortmundissa. Hän pelasi 54 bundesliigaottelua, joissa hän teki seitsemän maalia ja antoi 14 maalisyöttöä. Mestarien liigan 13 ottelussa hän viimeisteli neljä ja alusti kolme maalia. Hän oli voittamassa DFL-Supercupia 2019.

Maajoukkueura 
Kansainvälisesti Achraf edustaa vanhempiensa kotimaata Marokkoa. Hän debytoi Marokon maajoukkueessa 11. lokakuuta 2016 ottelussa Kanadaa vastaan. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki MM-karsintaottelussa Malia vastaan syyskuussa 2017. Hän pelasi täyden ajan Marokon kaikissa kolmessa ottelussa MM-kilpailuissa 2018 sekä jokaisessa neljässä ottelussa Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2019.

Huomionosoituksia 
Achraf on valittu Vuoden nuoreksi afrikkalaispelaajaksi 2018 ja 2019. Hänet valittiin vuoden afrikkalaiseen tähdistökentälliseen 2019.

Lähteet 

Elävät henkilöt
Marokkolaiset jalkapalloilijat
Vuonna 1998 syntyneet
Paulo Gazzaniga

Paulo Dino Gazzaniga (s. 2. tammikuuta 1992 Murphy, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija. Gazzaniga edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Fulhamia ja on pelipaikaltaan maalivahti. Hän on pituudeltaan 195-senttimetrinen.

Gazzaniga on edustanut urallaan aiemmin Gillinghamia, Southamptonia ja espanjalaista Rayo Vallecanoa. Hän siirtyi Southamptonista Tottenham Hotspuriin 3,15 miljoonalla eurolla elokuussa 2017. Hän pelasi Southamptonissa 21 valioliigaottelua. Tottenhamissa hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan yhden ja toisella kaudellaan kolme valioliigaottelua. Jälkimmäisellä kaudella hän pelasi myös viisi ottelua liigacupissa ja kaksi FA Cupissa. Kaudella 2019–2020 Gazzaniga pääsi pelaamaan Valioliigassa ykkösmaalivahti Hugo Llorisin loukkaannuttua ja jouduttua pidemmäksi aikaa pois peleistä.

Lähteet 

Elävät henkilöt
Argentiinalaiset jalkapallomaalivahdit
Vuonna 1992 syntyneet
Chatham (Kent)

Chatham on noin  asukkaan kaupunki Kentin kreivikunnassa Kaakkois-Englannissa. Se muodostaa Gillinghamin ja Rochesterin kanssa Medwayn, yli  asukkaan konurbaation ja yhtenäishallintopiirin. Kaupungilla ei ole omaa kunnanvaltuustoa (unparished area), vaan sen hallinnosta vastaa yksinomaan Medwayn piirivaltuusto.

Chatham sijaitsee paikassa, jossa North Downsin kukkulajonon pudotusrinne kohtaa Medwayjoen. Kaupungin ohittaa valtatie A2, joka seuraa muinaisaikaista Watling Streetin reittiä. 

Chathamin ystävyyskaupunki on ollut vuodesta 1956 lähtien Ranskassa sijaitseva Valenciennes.

Englannin vanhin maakirja vuoden 1086 Domesday book mainitsee kaupungin nimellä Ceteham, jolloin alueella mainittiin olevan 52 asuinkuntaa.

Maamerkit 
Chathamin nähtävyyksiin lukeutuvat muun muassa vuonna 1900 valmistunut kaupungintalo, joka nykyään toimii The Brook Theatre -teatterina. Kaupungissa sijaitsee myös ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa menehtyneiden Kuninkaallisen laivaston jäsenien muistoksi pystytetty Chatham Naval Memorial.

Osaksi kaupungin alueella sijaitsee Chathamin telakka. Telakka suljettiin 1984, ja osa siitä toimii nykypäivänä ulkoilmamuseona. Museon alueella on esillä kolme sota-alusta: Oberon-luokan sukellusvene HMS Ocelot, Ca-luokan hävittäjä HMS Cavalier ja sluuppi HMS Gannet. Telakkaa on myös käytetty useiden historiallisten elokuvien ja televisiosarjojen kuvauspaikkana, siellä on kuvattu kokonaan tai osittain elokuvat Sherlock Holmes (2009), Mr. Turner (2014), Suffragette (2015), ja televisiosarjat Oliver Twist (2007), Hakekaa kätilö (2012–2013), Mr Selfridge (2013–), Grantchester (2014–)  ja The Crown (2016–).

Kuuluisia asukkaita 
Kirjailija Charles Dickens vietti lapsuutensa kaupungissa, kun hänen isänsä oli palveluksessa Chathamin telakalla.

 George Boyd (s. 1985), jalkapalloilija
 Richard Dadd (1817–1886), taidemaalari
 Tracey Emin (s. 1963), nykytaiteilija
 Andrew Crofts (s. 1984), jalkapalloilija
 Lee Ryan (s. 1983), laulaja-lauluntekijä
 Chris Smalling (s. 1989), jalkapalloilija joka opiskeli Chatham Grammar School for Boys -koulussa
 Percy Whitlock (1903–1946), säveltäjä ja urkuri

Kuvagalleria

Lähteet

Aiheesta muualla 

Asutut paikat Kentin kreivikunnassa
Englannin kaupungit
Halai Arafenides

Halai Arafenides (, ) oli antiikin aikainen Aigeis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen paralia-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.

Halai Arafenides sijaitsi Attikan itärannikolla Arafenin demoksen ja Brauronin välisellä alueella, suunnilleen nykyisen Artémidan eli Loútsan tienoilla. Halai oli Brauronin satama, josta kuljettiin erityisesti Karystokseen Euboian puolelle. Arafeniin viittaava lisänimi erotti demoksen toisesta samannimisestä demoksesta, Halai Aiksonideestä.

Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin viisi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin yhdeksän bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Halaieus (). 

Halai tunnettiin erityisesti Artemis Tauropoloksen temppelistä, jossa oli jumalattaren kuvapatsas. Demoksessa tiedetään olleen teatteri.

Lähteet

Aiheesta muualla 

Antiikin Attikan demokset
Spáta-Artémida
Kalvasärviä

Kalvasärviä (Myriophyllum sibiricum) on ärviöiden sukuun kuuluva monivuotinen uposkasvi.

Ulkonäkö 
Kalvasärviä kasvaa 50–100 senttimetriä pitkäksi. Varsi on rento, kalpeankeltainen, etenkin kukinnon alta yleensä paksuuntunut. Nivelkohdissa lehtikantojen väleissä ja reunoilla on yksittäisiä lyhyitä nystyjä. Lehdet ovat kiehkuroina, ruodittomia, lehtilapa on pariliuskainen. Kiehkuroissa on neljä, joskus kolme lehteä. Lehdet (1,5–3 cm) ovat sinivihreitä, usein nivelväliä lyhyempiä. Lehdessä on 4–15 paria liuskoja, liuskat ovat harvassa, usein melko pitkiä, paksuhkoja ja jäykähköjä. Talvehtimissilmut (2–6 cm) ovat tiheälehtisiä, kovia, käpymäisiä. Kukinto vedenpäällinen, pystyhkö. Kukat ovat säteittäisesti ylimpien lehtien hangoissa, perättömiä, pieniä, yksineuvoisia. Kukkalehtiä kussakin kiehkurassa on neljä. Hedekukat sijaitsevat emikukkien yläpuolella. Tukilehdet ovat kukkia lyhyempiä, hammaslaitaisia. Hedelmä on lohkohedelmä, jonka hedelmykset (lohkot) ovat luumarjamaisia. Kalvasärviä kukkii Suomessa heinä–elokuussa.

Elinympäristö 
Kalvasärviä kasvaa Suomessa suojaisilla rannoilla murtovedessä ja etenkin maan pohjoisosassa rehevissä järvissä.

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kasviatlas 2020: Kalvasärviän levinneisyys Suomessa.

Ärviät
Akvaariokasvit
Anne-Mari Lehtiö

Anne-Mari Birgitta Lehtiö (s. 6. syyskuuta 1995 Helsinki) on suomalainen pituushyppääjä. Hän edustaa Kenttäurheilijat-58:aa ja hänen valmentajanaan toimii Pekka Nurmi.

Kalevan kisoissa Lehtiö on voittanut pituushypyn kultaa vuonna 2022. Hopealla hän ollut vuosina 2017 ja 2019. Lisäksi hän on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista pituushypyn kultaa vuosina 2018 ja 2020, hopeaa vuonna 2017 ja pronssia vuonna 2021.

Lehtiö karsiutui loppukilpailusta alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2015 ja 2017.

Ennätyksikseen Lehtiö on hypännyt ulkona tuloksen 6,35 metriä (2017) ja hallissa 6,24 metriä (2019).

Lähteet 

Suomalaiset pituushyppääjät
Vuonna 1995 syntyneet
Elävät henkilöt
Parika järv

Parika järv  on Virossa Põhja-Sakalan kunnassa Viljandimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee Parika raban kaakkoiskulmassa sen soidensuojelualueella. Siellä sijaitsee neljä muutakin järveä, jotka saatetaan merkitä kuuluvaksi Parika järveen tai sitten mainitaan, että järvi on jakautunut osiin. Tähän viittaa eri arviot järven pinta-alasta, jotka vaihtelevat suuresti arvojen 55–120 hehtaarin välillä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin metri ja sen suurin syvyys on 3,2 metriä. Matalan järven laajuus riippuu suuresti sen vesitilanteesta. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00063 km³ eli 0,63 miljoonaa m³ . Sen pinta-ala on yleensä noin 63 hehtaaria ja se on keskimäärin 2,6 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järven valuma-alueen laajuus on 11,6 km² ja se saa pääosan vedestänsä suoalueelta. Sen laskuoja on Adula oja, jota kutsutaan myös nimellä Piduli oja. Se yhtyy muutaman kilometrin jälkeen Tänassilma jõgeen, joka laskee Võrtsjärveen Oiun kylässä. Järven rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä. Järven itäpuolella sijaitsee Parikan kylä ja sen kaakkoispuolelta kulkee Viljandista alkava ja Kolga-Jaanin kautta kulkeva maantie 51.

Lähteet 

Põhja-Sakala
Viljandimaan järvet
Võrtsjärven alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Võrtsjärven valuma-alue
Kirikumäe järv

Kirikumäe järv (myös Misso Kergomäe järv, Kerkomä järv) on Virossa Võrun kunnassa Võrumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee suoalueen koillispuolella, mutta sen koillisranta on peltomaata. Sen pinta-ala on 62 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. Järvi on asumaton, vaikka sen lähettyvillä kauempana rannasta on haja-asutusta. Sen koillispuolelta kulkee Vana Vatseliinan ja Käänun välinen maantie, josta on tienhaara yleiselle uimarannalle. Järvenpohja on hiekkaa tai mutaa. Järven rantoja kiertää patikkareitti, jonka varrella itärannalla sijaitsee leiriytymispaikka nimeltään Kirikumäe metsaonn. Järven pohjoispuolella sijaitsee Kirikumäe matkamaja.

Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 185,0 m mpy. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys 3,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0017 km³ eli 1,7  miljoonaa m³ . Järven valuma-alueen laajuus on 6,2  km² ja sen laskujoki on Pedetsi jõgi. Järven ympäristössä sijaitsee useita suolampia. Niitä ovat esimerkiksi Pundsu järv, Kõrbjärv, Linajärv, Mudajärv ja Pedejä järv. Pundsu-, Kõrb- ja Linajärvestä laskee ojat Kirikumäe järveen. Järvi ja sen lähitienoo kuuluu Kirikumäen suojelualueeseen.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().

Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on pienet humuspitoisuudet (, SD).

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Vaskna Turismitalu: Kirikumäe järv (valokuvia), 30.4.2014, viitattu 29.8.2017 
 Keskkonnaamet: Kirikumäe järve matkarada (PDF), 2007, viitattu 29.8.2017 

Võrun kunta
Võrumaan järvet
Väinäjoen vesistö
Koivan vesistöalue
Haanjan ylänkö
Botin luomat artikkelit
Naale laht

Naale laht (myös Naelelaht, Naelalaht) on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla Tagamõisan niemimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Saaria on vain kaksi, joista suuremman saaren pinta-ala on 0,06 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 2,1  km² eikä siihen laske pitkiä ojia.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00022 km³ eli 0,22 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja järven rannat ovat autiot. Lähin maatila sijaitsee puolen kilometrin päässä.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.

Kansanpuisto 
Järvi kuuluu Vilsandin kansallispuistoon, joka on Viron varhaisimpia suojelualueita.

Lähteet 

Saarenmaan kunta
Saarenmaan järvet
Läänesaarten alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Lüllelaht

Lüllelaht  on Virossa Saarenmaan kunnassa Saarenmaalla Papissaaren niemimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järi sijaitsee Papissaaressa noin 1,2 kilometriä Kihelkonnan taajamasta. Sen pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,18 ha. Järvellä on vajaa kilometrin pituinen järvenselkä, joka päättyy suurempaan saareen. Saaren ympärillä on salmet, joista toista kutsutaan nimellä Vildikarahu silm. Saaren eteläpuolella aukeaa Sauelaht, joka on myös yhteydessä Itämereen Kihelkonnan lahteen. Järvenselän länsipuolella on vielä lähes irti kuroutunut lampi Kärdu lõugas. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 3,4 km².
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on  metriä ja suurin syvyys 0,6 metriä. Järven rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja se on autio. pari sataa metriä koilliseen sijaitsee muutama maatila.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.

Lähteet 

Saarenmaan kunta
Saarenmaan järvet
Läänesaarten alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Killatu järv

Killatu järv (myös Kiljatu järv, Kilatu järv, Kiljatu Suurjärv) on Virossa Kihelkonnan maalaiskunnassa Saarenmaalla Tagamõisan niemimaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,19 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 4,0 m mpy. Järveen laskee yhdysoja Ooklema järvestä, johon puolestaan laskee Killatu jõgi. Se kokoaa suuren peltoalueen kuivatusvedet, mutta se alkaa suoalueelta. Joen ja samalla järven valuma-alueen laajuus on 11,8 km². Järven laskujoki on alle kilometrin mittainen Killatu jõgi (nimeltään myös Kiljatu oja). Järven suurin syvyys noin metrin. Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja se on autio. Lähin maatalo sijaitsee laskujoen rannalla.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.

Lähteet 

Saarenmaan järvet
Läänesaarten alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Sarapiku järv

Sarapiku järv (myös Kogrilaht, Suur Kogralaht) on Virossa Kihelkonnan maalaiskunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvi sijaitsee alle kilometrin päässä meren rannasta. Sen lounaispää on leveä, mutta siitä työntyy loilliseen kapea ja 900 metriä pitkä lahti. Lahden nimi on Ligeauk. Järven ympäristö on täynnäö muinaisia rantapenkereitä. Muutama rantapenkere sijaitsee myös järvessä. Järvessä on 16 saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Ainakin osa saarista on muinaisia rantapenkereitä. Suurin saari on nimeltään Jõgendevahe, joka on 550 metriä pitkä ja vain 30 metriä leveä. Järven valuma-alueen laajuus on 3,4 neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin metri ja sen suurin syvyys on kaksi metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 4,0 metriä mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00039 kuutiokilometriä eli 0,39 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi taloa, joille johtaa tiet Tagamõisan kylästä.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.

Lähteet 

Saarenmaan järvet
Läänesaarten alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Põdragu järv

Põdragu järv (myös Suur Pedre järv) on Virossa Kihelkonnan maalaiskunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,77 hehtaaria. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 7,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 12 neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,0 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00019 kuutiokilometriä eli 0,19 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.

Lähteet 

Saarenmaan järvet
Läänesaarten alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Korijärv

Korijärv eli myös Koosa järv  on Virossa Tõllisten maalaiskunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järven koillis- ja pohjoisrannat ovat Korijärven kylän peltomaita ja muualla ne ovat metsämaata. Sen kaakkoispäässä kulkee tie, jonka pohja on pengerpato. Sen taakse jää tekoallas Järvots ja siihen laskevat kaksi tekoallasta Verevä tiik ja Jaagusuu lomp. Korijärven laskuoja Tiigu oja lähtee järven länsipäästä ja se virtaa tekoaltaa Tirgu järven läpi. Tirgu oja yhtyy Väige Emajõgeen neljän kilometrin päässä. Järven valuma-alueen laajuus on 8,6 neliökilometriä.
 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 50,0 m mpy. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys 5,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 kuutiokilometriä eli 1,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.

Lähteet 

Valgamaan järvet
Võrtsjärven alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Võrtsjärven valuma-alue
Ahijärv

Ahijärv on Virossa Kastren kunnassa Tartumaalla sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järvi sijaitsee Jõmmsoon eteläreunalla, ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Se on 1,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,0 m mpy. Se on yhteydessä Ahja jõgeen, joka virtaa sen lounaiskulman ohitse yhteydessä järveen. Ahijärviin on johdettu kymmenen suo-ojaa, joista suurin on Ahijärve oja. Järven valuma-alueen laajuus on 48,3 neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu, ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 2,0 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00050 kuutiokilometriä eli 0,50 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä, ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Järven lähellä sijaitsee yksi maatila, mutta se rannat ovat autiot.

Järven luokittelu ja ekologia 
Ahijärv on Vesipolitiikan puitedirektiivin () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta ravinnepitoisuudet korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.

Lähteet 

Kastre
Tartumaan järvet
Peipsijärven alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Ahja jõen valuma-alue
Veskilais

Veskilais  on Virossa Hiidenmaalla Hiidenmaan kunnassa Laukan kylän lähellä sijaitseva järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 33 hehtaaria. Saaria on yksi, ja sen pinta-ala on 1,35 hehtaaria. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Sen lasku-uoma on Armioja, joka laskee Tammelaisin, Köönaaukin ja Kirikulahden kautta Itämereen. Järveen laskevat Armijõgi, Jaanigu kraavi ja pieniä ojia. Järven valuma-alueen laajuus on 40 neliökilometriä.
 
Järven suurin syvyys on noin metri. Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja sen rannat ovat ruovikkoa ja matalaa metsämaastoa. Sen pohjoispäässä sijaitsee kaksi kiinteistöä, joille tulee tie Kärdlasta tulevalta tieltä.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistavat. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

Lähteet 

Hiidenmaan järvet
Läänesaarten alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Bodøn lento-onnettomuus 1974

Bodøn lento-onnettomuus tapahtui 24. kesäkuuta 1974, kun suomalaisia saamelaisvaltuuskunnan jäseniä kuljettanut yksimoottorinen Beechcraft V35A Bonanza-pienkone (rekisteritunnus OH-BBD) katosi Norjan rannikolla Bodøn edustalla. Onnettomuudessa kuolivat koneen 20-vuotias lentäjä ja viisi matkustajaa. Etsinnöistä huolimatta koneen hylkyä ei löydetty, ja sen arveltiin syöksyneen mereen. Matkustajina olleet saamelaispoliitikot olivat menossa Trondheimissa pidettyyn kokoukseen. Kuolleiden joukossa oli muun muassa saamelaisvaltuuskunnan ensimmäinen puheenjohtaja Reidar Suomenrinne. 

Kone on lähtenyt puolenpäivän aikaan Rovaniemeltä ja tehnyt välilaskut Ivaloon ja Norjan Alattioon. Kone katosi illalla vähän ennen kahdeksaa huonossa säässä ollessaan valmistautumassa laskeutumaan Bodön lentokentälle polttoainetäydennystä varten. Onnettomuutta selvittäneen tutkintatoimikunnan mukaan onnettomuus johtui turbulenssista ja lentäjän ohjausvirheestä. Onnettomuuden jälkeen esitettiin kuitenkin myös arveluita, että koneen katoaminen olisi voinut liittyä alueella pidettyihin Naton harjoituksiin, sillä useat silminnäkijät havaitsivat onnettomuuden tapahtuma-aikana Pohjois-Norjan taivaalla Naton "Alloy Express" -sotaharjoitukseen osallistuneita englantilaisia Harrier-hävittäjiä.

Lähteet 

Vuoden 1974 lento-onnettomuudet
Lento-onnettomuudet Norjassa
Põldealune laht

Põldealune laht (myös Põldalune laht) on Virossa Valjalan maalaiskunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee aivan Siiksaaren kylän eteläpuolella ja Laidevahe lahden itäpuolella. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. ja siihen ei ole johdettu ympäristöstään ojia. Järven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 neliökilometriä. Järven 350 metriä pitkä laskuoja on johdettu Laidevahe lahden itärantaan.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00025 kuutiokilometriä eli 0,25 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja rannat kasvavat pääasiassa ruokoa. Järvi on autio ja vain sen kaakkoisosaan johtaa tie Siiksaaresta.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.

Lähteet 

Saarenmaan järvet
Läänesaarten alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Aardla järv

Aardla järv (myös Ardla järv) on Virossa Kambjan ja Kastren kuntien rajalla Tarton kaupungin eteläpuolella Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Konsu soolla Porijõen vieressä. Suoalue on voimakkaasti ojitettu ruudukon muodostavalla kanavaverkolla. Järven kaakkoisrantaan laskee vielä luontaiseksi tunnistettava Aardla jõgi. Vesi jatkaa matkaansa järvestä suon kanavia pitkin Porijõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 285 neliökilometriä ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,0 m mpy.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin 2 metriä, kun sen suurin syvyys noin 4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00061 kuutiokilometriä eli 0,61 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja sen rannat kasvavat pääasiassa ruokoa. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

Lähteet 

Kambja
Kastre
Tartumaan järvet
Peipsijärven alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Porijõen valuma-alue
Võngjärv

Võngjärv  on Virossa Kastren kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Jõmmsoon reunalla, missä se on vesiyhteydessä ohi virtaavaan Ahja jõgeen. Järveen laskee vielä neljä lyhyttä suo-ojaa. Järven valuma-alueen laajuus on Ahja jõesta johtuen 1 039,0 neliökilometriä ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 31,0 m mpy.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00042 kuutiokilometriä eli 0,42 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja siitä puolet on suota ja loput metsämaata. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.

Lähteet 

Kastre
Tartumaan järvet
Peipsijärven alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Ahja jõen valuma-alue
Taugabe järv

Taugabe järv (myös Taugepää järv, Taugepää soo, Tohku järv) on Virossa Kihelkonnan maalaiskunnassa Saarenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 16 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvi sijaitsee Tagamõisan niemimaalla ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 7,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 4,9 neliökilometriä, mutta sillä ei ole merkittynä karttaan tulo- eikä laskuojia.
 
Järven keskisyvyys on keskimäärin vain 0,3 metriä syvä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 4,9 kuutiokilometriä eli 0,049 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa ruokamaata ja hieman metsämaata. Se on autio eikä sinne johda tietä. Lähin asutus sijaitsee Tohkun kylässä, jossa on viisi taloutta.

Lähteet 

Saarenmaan järvet
Läänesaarten alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Nüpli järv

Nüpli järv (myös Kibena 3. tiik) on Virossa Otepään maalaiskunnassa Valgamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

Maantietoa 
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee kolme kilometriä Otepään taajamasta etelään ja Pühajärven itäpuolella. Järveä ympäröivät viisi mäkeä, joista Terdemägi kohoaa 50 metrin korkeuteen, Saaremägi 30 metrin ja muut parinkymmenen metrin korkeuteen. Pulen kilometrin päässä sijaitsee Väike Munamägi, jonka huipun korkeus on 207,8 metriä mpy., jolloin se kohoaa 80 metrin korkeuteen. Mäessä on laskettelurinne . Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 127,0 m mpy. Järveen laskee viisi pientä ojaa.  Järven valuma-alueen laajuus on 2,2 neliökilometriä. Sen laskuoja on Nüpli oja, joka lähtee järven lounaispään lahdesta. Se laskee Pühajärven kaakkoisrantaan.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys 6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 kuutiokilometriä eli 1,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata, jota pienet metsiköt täplittävät. Järven luoteispuolella sijaitsee pieni Nüplin kylä ja järven itäpuolelta sen ohittaa Otepäästä lähtevää Tatraan ja Sangasteen kulkeva maantie 46.

Järven luokittelu ja ekologia 
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.

Lähteet 

Valgamaan järvet
Võrtsjärven alavesistöalue
Botin luomat artikkelit
Võrtsjärven valuma-alue