Yrjö Liipola

Uuno Yrjö Gabriel Liipola (22. elokuuta 1881 Koski Tl – 26. maaliskuuta 1971 Koski Tl) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hänet tunnetaan etenkin lukuisten monumenttiveistosten tekijänä.

Henkilöhistoria
Liipolan vanhemmat olivat maanviljelijä Henrik Gabriel Ali-Liipola ja Wilhelmiina Tilkanen. Maanviljelysneuvos Selim Liipola oli hänen veljensä.

Yrjö Liipola opiskeli kuvanveistoa Turun piirustuskoulussa ja Firenzen taideakatemiassa sekä Berliinissä ja Pariisissa. Hän muutti Suomesta Unkariin osallistuttuaan kutsuntojen vastaiseen toimintaan kotikunnassaan Koskella. Suomeen Liipola palasi vuonna 1934.

Taiteilijan uransa ohella Yrjö Liipola toimi Suomen konsulina Unkarissa ja Unkarin konsulina Suomessa. Hän myös käänsi unkarilaista kirjallisuutta suomeksi. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1952. Vuonna 1956 Liipola lahjoitti taidekokoelmansa entiselle kotikunnalleen Koskelle Tl, missä kokoelma on esillä sitä varten perustetussa Yrjö Liipolan taidemuseossa.

Liipolan kunniaksi on nimetty tie, Yrjö Liipolan tie, Kauniaisissa. Kesällä 2009 Budapestin Vörösmarty-aukiolla paljastettiin Liipolan muistolaatta.

Töitä 

Yrjö Liipolan tunnettuja teoksia ovat muiden muassa seuraavat:

 Huutolaispoika, 1901
 Vaaniskelija, Budapest 1906
 Vapaussodan sankaripatsas, Loimaa 1921
 Vapaussodan sankaripatsas, Lapua 1921
 Vapaudenpatsas 1922, Joensuu
 Vapautettu Karjala 1922, Kustaa Hiekan museo, Tampere
 Oskar Merikannon hautapatsas, Helsinki 
 Tellervo, Tapio tytär (Diana), Helsinki 1928
 Metsän poika, Viipuri 1932
 Josef Julius Wecksellin patsas, Turku 1934
 Ylösnousemus, Tampere
 Suomen Vapaudenpatsas, Vaasa 1938
 Kurun haaksirikon muistomerkki, Tampere 1940
 Uuno Kailaan hautapatsas Helsinki 1940 
 Hj. Nortamon patsas, Pori 1941 
 Työn patsas, Lahti 1946 
 Vanhan ylioppilastalon sankarimuistomerkki 1946 
Paimenpoika, Tampere 1947 
 Merenkulkuneuvos Eriksonin hautapatsas, Maarianhamina 1948
 Presidentti J. K. Paasikivi, Helsinki
 Pietari Brahen patsas 1954, Kajaani
 Rypäletyttö, Helsinki
 Kustaa Hiekan rintakuva, Kustaa Hiekan museo, Tampere

Lisäksi Liipola on tehnyt mm. Halikon (1921), Kauniaisten (1941), Kosken Tl (1947), Loimaan (1948), Lapuan, Liedon (1949), Perniön (1942), Rajamäen ja Turun (1923) sankaripatsaat.

Liipolan suunnittelema rintakuva silloisesta pankinjohtaja Kyösti Kalliosta oli esillä Helsingin taidehallin avajaisnäyttelyssä vuonna 1928. Teos on Liipolan Unkarin kaudelta.

Kirjallista tuotantoa 
 Aurinkoista Unkaria. WSOY 1934
 Vaellusvuosiltani : Muistelmia 1. WSOY 1956, näköispainos Yrjö Liipolan museosäätiö 2001

Suomennoksia 
 Kálmán Mikszáth : Vanha heittiö. Otava 1922
 Géza Gárdonyi : Egerin tähdet : Gergely Bornemisszan elämä ; osat 1-2. WSOY 1926-1927
 Zsigmond Móricz : Pysy hyvänä kuolemaan asti : nuorisoromaani ; unkarinkielestä suom. Yrjö Liipola. Otava 1927
 Rodion Markovits : Siperian varuskunta : muistelmaromaani ; unkarinkielestä suom. Yrjö Liipola. WSOY 1930

Kuvia teoksista

Lähteet

Aiheesta muualla 
 Kuvanveistäjä Yrjö Liipola ulkomaalaisen silmin, Suomen Kuvalehti, 19.08.1939, nro 33, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

Suomalaiset kuvanveistäjät
Suomalaiset professorin arvonimen saaneet
Suomentajat
Vuonna 1881 syntyneet
Vuonna 1971 kuolleet